TÖRTÉNELEM
I. RÉSZLETES ÉRETTSÉGI VIZSGAKÖVETELMÉNY
 TÉMÁK	 VIZSGASZINTEK	
 	 Középszint	 Emelt szint	

 	 A) KOMPETENCIÁK	 	
 	 	 	
 	 1. Források használata és értékelése	 	
 	 	 	
 1.1 Történelmi forrásokból (tárgyi, írásos stb.) információk gyűjtése, következtetések megfogalmazása	 Tudjon válaszolni a forrás tartalmára vonatkozó egyszerű kérdésekre. 
Tudja értelmezni a magyar és az egyetemes történelem fontosabb szöveges forrásait, és megadott szempontok szerint tudjon a forrás alapján egyszerű következtetéseket megfogalmazni. 
Legyen képes dokumentumokból, megadott szempontok alapján korabeli társadalmi és politikai viszonyokra vonatkozó állításokat megfogalmazni. 
Megadott szempontok alapján tudjon információkat gyűjteni a forrásból, és tudja az információkat saját korábbi ismereteivel összevetni, az eltéréseket megfogalmazni és indokolni.	 Az írásos forrásokat tudja műfajuk alapján csoportosítani, műfajukat meghatározni, a műfajok jellemzőit megadott dokumentumok alapján kimutatni. 
Legyen képes annak megállapítására, hogy az adott forrásban megfogalmazott vélemény vagy állítás, kijelentés mennyire tipikus a korabeli viszonyok (magatartás, vélemények, szándékok stb.) szempontjából. 
Legyen képes a forrás szerzőjének szándékára, álláspontjára utaló megállapításokat tenni és azokat a forrás és saját ismeretei alapján indokolni.	
 1.2 Különböző típusú forrásokból származó információk összevetése	 Tudjon különbséget tenni a múltban lezajlott események egymástól eltérő tartalmú leírásai között. 
Legyen képes megállapítani két azonos tárgyú történelmi forrás közti tartalmi és formai különbségeket, és tudjon egyszerű feltételezéseket megfogalmazni a két forrás közti különbség(ek) okáról. 
Legyen képes másodlagos és elsődleges források tartalmi összehasonlítására, a megegyezések és eltérések megállapítására.	 Legyen képes különböző típusú források és saját ismeretei összevetésével egy témáról összefoglaló ismertetést írni. 
Tudja rekonstruálni és bemutatni az álláspontok és cselekedetek mögött meghúzódó szándékokat korabeli források (pl. újságcikkek, emlékiratok, beszédek, naplók) segítségével. 
Legyen képes bemutatni, hogy a vizsgált forrásban miként tükröződik a szerző személyes helyzete.	
 1.3 Képi források (pl. fényképek, karikatúrák, plakátok) megadott szempont szerinti értelmezése	 Legyen képes képi források leírására. 
Legyen képes a képi forrásokat a nagy történelmi korszakok, korstílusok szerint csoportosítani. 
Tudjon megadott vagy saját maga által kiválasztott képzőművészeti alkotásokat felhasználni egy-egy történelmi korszak sajátosságainak bemutatásához.	 Legyen képes karikatúrák vagy szimbolikus ábrázolások alapján a szerző álláspontját bemutatni. 
Legyen képes a képi forrásból merített információkat saját ismereteivel összevetni, az eltéréseket megfogalmazni és indokolni.	
 1.4 A történelmi térképek felhasználása ismeretszerzéshez	 Tudjon egy történelmi eseménysort, folyamatot történelmi térkép vagy térképvázlat segítségével kérdések alapján vagy önállóan bemutatni. 
Különböző térképek összehasonlításával tudjon változásokat vagy folyamatokat (pl. etnikai, településszerkezeti) bemutatni. 
Ismerje fel a térképes ábrázolás néhány sajátosságát és azok szerepét (színek, perspektíva).	 Legyen képes politika-földrajzi következtetések megfogalmazására történelmi térképek alapján.	
 1.5 Információk gyűjtése és következtetések levonása egyszerű statisztikai táblázatokból, diagramokból, grafikonokból, kronológiákból	 Tudjon statisztikai táblázatok, diagramok, grafikonok, kronológiák, sematikus ábrák tartalmára vonatkozó állításokat megfogalmazni, következtetéseket levonni, egyszerű, rövid kifejtést igénylő kérdésekre válaszolni.	 Legyen képes statisztikai adatsorok, grafikonok, diagramok, sematikus ábrák, magyarázó ábrák alapján szöveges elemzést készíteni. 
Legyen képes történelmi folyamatokról sematikus ábrát készíteni. 
Legyen képes szöveges forrás, adatsor alapján diagramot, grafikont, sematikus ábrát készíteni.	
 1.6 A tények és feltételezések megkülönböztetése	 Legyen képes tényekre és féltételezésekre példát hozni - megadott szempontok alapján - egyszerűbb forrásokból és ismeretterjesztő szövegekből.	 Legyen képes forrásokban és ismeretterjesztő szövegekben megjelenő tények és feltételezések önálló megkülönböztetésére. Tudja indokolni ezzel kapcsolatos állításait.	
 1.7 Társadalmi viszonyok, kormányzati struktúrák vázlatos ábrázolása	 	 Legyen képes a tartalmi követelményekben szereplő témákhoz kapcsolódó szemléltető ábrák kiegészítésére. 
Legyen képes megadott kulcsszavak segítségével társadalmi vagy kormányzati struktúrát önállóan ábrázolni.	
 1.8 Annak bemutatása, hogy a vizsgált forrásban miként tükröződik a szerző személyes helyzete	 	 Legyen képes megállapítani, hogy a szerző az idézett dokumentum megírásakor a rendelkezésre álló (mellékelt) források közül melyiket használhatta.	
 1.9 A részletek iránti érzékenység a források feldolgozása és elemzése során	 	 Legyen képes a forrás elemzése és értelmezése során megnevezni a történelmi háttérre utaló tartalmi elemeket, műfaji, nyelvi sajátosságokat.	
 1.10 Néhány konkrét példán keresztül annak értelmezése, hogy egyes történelmi események és személyek megítélése a különböző történelmi korokban eltérő lehet	 	 Legyen képes megadott források alapján kifejteni, hogy azok hogyan tükrözik a bemutatott személy vagy esemény megítélését. 
Legyen képes a többféle megítélés közötti különbségeket, valamint azok lehetséges okaira vonatkozó feltételezéseket megfogalmazni.	
 1.11 Érvekkel alátámasztott vélemény kialakítása az ellentmondásosan értékelhető eseményekről és személyekről	 	 Legyen képes érvekkel alátámasztott vélemények bemutatására az ellentmondásosan értékelhető eseményekről és személyekről.	
 	 	 	
 	 2. A szaknyelv alkalmazása	 	
 	 	 	
 2.1 Történelmi fogalmak azonosítása, helyes használata	 Legyen képes a fontosabb történelmi fogalmakat meghatározás alapján felismerni. 
Legyen képes az egy témához vagy korhoz kapcsolható fogalmakat kiválasztani, rendszerezni, használni.	 Legyen képes a történelmi szakszókincset használni. 
Forrás alapján legyen képes történelmi fogalmak meghatározására.	
 2.2 A történelmi fogalmak jelentésváltozásainak ismerete	 	 Tudja, hogy bizonyos fogalmak a különböző történelmi korokban eltérő jelentéssel bírtak. Legyen képes e különböző jelentéseket értelmezni.	
 	 	 	
 	 3. Tájékozódás térben és időben	 	
 	 	 	
 3.1 Történelmi helyszínek azonosítása különböző térképeken	 Legyen képes a fontosabb történelmi topográfiai neveket a vaktérképen bejelölt pontokhoz vagy területekhez kapcsolni. 
Atlasz segítségével legyen képes megadott szempontok szerint ismeretek gyűjtésére.	 Legyen képes a fontosabb, vaktérképen bejelölt, adott témához kapcsolódó történelmi helyszíneket megnevezni.	
 3.2 A földrajzi környezet szerepe az egyes történelmi kultúrák és államok kialakulásában	 Tudjon példákat felsorolni arra, hogy a földrajzi környezet hatással volt az egyes történelmi kultúrák és államok kialakulására.	 Tudjon feltételezéseket megfogalmazni és azokat indokolni a földrajzi környezetnek az egyes civilizációk kialakulásában játszott szerepéről.	
 3.3 A történelmi fejlődés során kialakult régiók bemutatása térképeken	 Történelmi térképvázlat alapján tudja megnevezni, vagy felsorolt nevekhez hozzárendelni az adott kor történelmi régióit.	 Történelmi térképvázlat és más segédlet (forrás, kulcsszavak, szempontok) alapján legyen képes jellemezni a korszak történelmi régióit.	
 3.4 Egyszerű történelmi térképvázlatok készítése	 Tudjon egyszerű történelmi térképvázlatot készíteni vaktérkép segítségével.	 Tudjon történelmi térképvázlatot készíteni vaktérkép és más források alapján történelmi jelenségek és eseménysorok bemutatására.	
 3.5 A történelmi tér változásainak ismerete	 	 Legyen képes a történelmi régiók, államok határainak változását indokolni. 
Legyen képes értelmezni és összehasonlítani az ugyanazon régiót, államalakulatot vagy népet bemutató különböző térképeket és térképvázlatokat.	
 3.6 Konkrét történelmi események térben és időben való elhelyezése	 Legyen képes a fontos történelmi eseményeket sorrendbe állítani, évszámokkal, nevekkel és helyekkel összekapcsolni. 
Legyen képes megadott segítséggel (térképvázlat, kronológiai tábla, forrás) konkrét eseménysorokat bemutatni.	 Legyen képes önállóan konkrét eseménysorokat bemutatni. 
Legyen képes eseményhez vagy eseménysorhoz kapcsolódó adatokat táblázatba rendezni.	
 3.7 A nagy történelmi korok és a kisebb korszakok elnevezésének és sorrendjének, valamint legfontosabb jellemzőinek ismerete	 Tudja a nagy történelmi korokat és a kisebb korszakokat megnevezni. 
Tudja a nagy történelmi korok és a kisebb korszakok sorrendjét megállapítani, jellemzőiket felsorolásból kiválasztani, segítséggel (pl. kulcsszavak, forrásrészletek, kronológiai táblázat, térképvázlat) leírni.	 Legyen képes a különböző történelmi korszakokat sokrétűen, több szempontból jellemezni.	
 3.8 Különbségek és egybeesések felismerése, értelmezése a világtörténet és a magyar történelem legfontosabb eseményei között	 Ismerje fel az egyetemes és a magyar történelem felsorolt eseményeiből azokat, amelyek időbeli közelség vagy valamilyen összefüggés alapján egymáshoz kapcsolhatók. 
Tudjon kiválasztani jelentős magyar és egyetemes történelmi személyiségeket, akik egymással kapcsolatban álltak.	 Tudja megnevezni a jelentős magyar és egyetemes történelmi személyiségek kortársait. 
Tudjon magyar történelmi eseményekhez egyetemes, egyetemes történelmi eseményekhez magyar eseményeket rendelni időbeli közelség alapján (pl. azonos év, évtized).	
 3.9 Európa történetének (az ókortól napjainkig) többszempontú korszakolása	 	 Tudja az egyetemes vagy a magyar történelmet megadott szempontból korszakokra felbontani (pl. gazdasági fejlődés, tudományos gondolkodás). 
Példákkal támassza alá, vagy bizonyítsa, hogy egy-egy korszaknak többféle korszakhatára is létezhet.	
 	 	 	
 	 4. Eseményeket alakító tényezők feltárása	 	
 	 	 	
 4.1 A tanultak okok és következmények szerinti rendezése	 Legyen képes a felsorolt történelmi tényezők közül az okokat és a következményeket összekapcsolni. 
Legyen képes történelmi események okairól és következményeiről feltételezéseket megfogalmazni és azokat indokolni.	 Legyen képes annak bemutatására, hogy a fontosabb történelmi események hogyan változtatják meg az azt átélő emberek gondolkodását, értékrendjét.	
 4.2 Annak bizonyítása, hogy a történelmi eseményeknek általában több oka és következménye van	 Legyen képes a különböző felsorolt történelmi tényezők közül kiválasztani az adott történelmi esemény okait. 
Példákkal bizonyítsa, hogy egy történelmi eseménynek egyszerre több oka és következménye van.	 	
 4.3 Különböző típusú okok és következmények megkülönböztetése, azok eltérő jelentőségének felismerése	 Legyen képes a felsorolt történelmi okok, célok, következmények megadott szempontok szerinti csoportosítására (pl. politikai, társadalmi ok, rövid vagy hosszú távú következmény, jelentőség, cél).	 Legyen képes egy-egy történelmi esemény eltérő jelentőségű okaira vonatkozó megállapításait indokolni, az okok jelentőségét mérlegelni.	
 4.4 A lényeges és kevésbé lényeges szempontok, tényezők megkülönböztetése, mérlegelése	 Legyen képes a történelmi események, összefüggések lényeges és kevésbé lényeges szempontjainak megkülönböztetésére.	 	
 4.5 Annak példákkal való alátámasztása, hogy nehéz történelmi szituációkban az egyes emberek nézeteit, döntéseit és cselekedeteit élethelyzetük befolyásolja	 Legyen képes megadott forrás segítségével felismerni, hogy nehéz történelmi szituációkban az emberek nézeteit, döntéseit és cselekedeteit élethelyzetük befolyásolja.	 Legyen képes megadott forrás segítségével bemutatni, hogy az emberek nézeteit, döntéseit és cselekedeteit élethelyzetük befolyásolja.	
 4.6 Önálló kérdések megfogalmazása, felvetése történelmi események okairól és következményeiről	 Tudjon egyszerűbb önálló kérdéseket megfogalmazni, felvetni történelmi események okairól és következményeiről.	 Tudjon bonyolultabb összefüggésekre utaló önálló kérdéseket megfogalmazni, felvetni történelmi események okairól és következményeiről.	
 4.7 A változás és fejlődés közötti különbség, a változás és a fejlődés viszonyának értelmezése konkrét példákon	 Gyűjtsön példákat a változás és fejlődés közötti különbség érzékeltetésére.	 Példák segítségével értelmezze a változás és a fejlődés közti különbséget.	
 4.8 A különböző történelmi régiók eltérő fejlődésének bemutatása	 Gyűjtsön példákat arra, hogy különböző történelmi régiók fejlődése eltérő ütemű lehet. 
Források segítségével ismerje fel a nagyobb történelmi régiók közötti fontosabb különbségeket.	 Mutassa be az egyes korszakok nagyobb történelmi régiói közötti fontosabb különbségeket és azok okait.	
 4.9 Aktuális események történelmi előzményeinek bemutatása	 Megadott felsorolásból tudja kiválasztani valamely aktuális esemény történelmi előzményeit. 
Legyen képes valamely aktuális esemény néhány múltbéli előzményét önállóan megnevezni.	 Legyen képes valamely jelenkori esemény történelmi előzményeire vonatkozó állításokat megfogalmazni.	
 4.10 Történelmi analógiák megadott szempontok szerinti keresése, értelmezése	 	 Legyen képes hasonló történelmi eseményeket (pl. háborúk, békekötések, forradalmak) megadott vagy önálló szempontok alapján összehasonlítani. 
Legyen képes történelmi eseményhez megadott szempontok szerint analógiákat keresni, választását indokolni.	
 4.11 Szabadon választott példa segítségével hosszabb időtávú történelmi változások bemutatása	 	 Legyen képes szabadon választott történelmi jelenségek változásait hosszabb időtávon végigkísérni. 
Legyen képes egy ország vagy régió történelmét szabadon választott szempontból hosszabb időtávon keresztül bemutatni. 
Legyen képes a tanult történelmi korokat sokrétűen (pl. társadalomtörténeti, gazdaságtörténeti, művelődéstörténeti szempontból) összehasonlítani.	
 4.12 A magyar történelem sorsfordító eseményeinek több szempontú bemutatása	 	 Hozzon példát arra, hogy a magyar történelem sorsfordító eseményeinek eltérő értékelései léteznek. 
Legyen képes a magyar történelem eseményeit néhány különböző, de egymással összefüggő megközelítéssel bemutatni.	
 4.13 Személyek, pártok, csoportok szerepének fölismerése egy-egy történelmi esemény alakulásában	 Legyen képes történelmi események és szereplők között kapcsolatot találni. Legyen képes források segítségével történelmi szereplőknek az események alakulásában betöltött szerepét bemutatni.	 Legyen képes források segítségével történelmi szereplőknek az események alakulásában betöltött szerepét több szempontból bemutatni.	
 4.14 Annak megállapítása, hogy miként függhetnek össze a történelmi események okai, következményei és a benne résztvevők szándékai	 Legyen képes történelmi események okait, következményeit összekapcsolni és az esemény következményeit a benne résztvevők szándékaitól megkülönböztetni.	 Legyen képes források alapján a történelmi események okait, következményeit és a résztvevők szándékait összehasonlítani, a közöttük levő összefüggésekre rámutatni.	
 	 	 	
 5. Történelmi események és jelenségek tematikus szempontú (problémaközpontú) bemutatása	
 	 	 	
 5.1 Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra	 Legyen képes megkülönböztetni és bemutatni a gazdaság egyes területeit (pl. ipar, mezőgazdaság, infrastruktúra) az adott korban. 
Jellemezze a termelési technikákat (pl. nehézeke, szövőgép) és technológiákat (pl. vetésforgó, textilmanufaktúra) az adott korban. 
Tudjon különbséget tenni a munkamegosztás különböző formái között. 
Legyen képes felismerni és jellemezni egyes korok meghatározó gazdaságpolitikáját. 
Ismerje fel a termelés új szervezeti formáinak és társadalomformáló hatásának kölcsönhatását.	 	
 	 Példákkal bizonyítsa a gazdaság, gazdálkodás és a környezet viszonyának alakulását az egyes történelmi korokban.	 Legyen képes több korszakon keresztül végigvezetni a gazdaság változásait. 
Tudja jellemezni a tulajdonviszonyokat, és bemutatni a gazdaság szereplőit az adott korban. 
Tudja különböző szempontok alapján összehasonlítani az eltérő gazdasági fejlődésű területeket (pl. centrum, periféria). 
Jellemezze a fontosabb gazdaságpolitikai koncepciókat (pl. fiziokratizmus, szabadverseny, keynes-i modell) a mögöttük húzódó politikai megfontolásokat és érdekeket. 
Legyen képes a műveltségi viszonyok és a gazdaság összefüggéseit értelmezni.	
 5.2 Népesség, település, életmód	 Legyen képes felismerni és bemutatni a népesedési folyamatok főbb jellemzőit. 
Hozzon példát arra, hogy a politikai, társadalmi, etnikai és gazdasági viszonyok hogyan befolyásolják az egyes korszakokban élők életmódját, mentalitását. 
Ismerje fel és mutassa be az urbanizáció hatásait (életkörülmények javulása, környezetszennyezés). 
Legyen képes megkülönböztetni és bemutatni az alapvető társadalmi csoportok (pl. nemesség, jobbágyság) életmódját (pl. lakás, öltözködés). 
Példák segítségével értékelje a tudomány eredményeinek hatását.	 Legyen képes feltárni és értelmezni a felekezeti, társadalmi, politikai és népesedési viszonyok kölcsönhatását. 
Legyen képes a népszámlálások adatainak elemzésére.	
 5.3 Egyén, közösség, társadalom	 Legyen képes bemutatni a társadalmi csoportokat eltérő szempontok (pl. műveltség, életmód, gazdasági helyzet) szerint, különböző történelmi korokban és régiókban. 
Legyen képes egy-egy kiemelkedő történelmi személy életútját bemutatni, közösségformáló, társadalomalakító tevékenységét felismerni. 
Legyen képes főbb vonalakban bemutatni a helyi társadalom főbb jellemzőit (pl. lakóhely, iskolai közösség kiemelkedő személyiségei, eseményei). 
Legyen képes bemutatni és elemezni az egyén, illetve egyes közösségek beilleszkedési problémáit különböző történelmi korszakokban és régiókban (pl. a magyarság Európába illeszkedése, zsidókérdés Magyarországon). 
Jellemezze a nemek történelmi szerepvállalását a különböző történelmi korokban.	  

 

 

 

 
Legyen képes felismerni az egyén és a közösség érvényesülési (pl. katonáskodás, hivatal) és érdekérvényesítési (pl. céh, pártok) lehetőségeit a különböző történelmi korokban, helyzetekben. 
Tudja ismertetni egyes társadalmi rétegek kialakulásának folyamatát. 
Tudja jellemezni a társadalmakat különböző szempontok alapján (pl. társadalmi mobilitás, társadalmi normák, nyitottság, illetve zártság). 
Tudja jellemezni több szempont (uralomgyakorlás, befolyás, felelősség, életmód, mintaképzés) alapján a társadalmi rétegek (pl. elit, középrétegek, kistermelők, nincstelenek) politikai és gazdasági szerepét, súlyát. 
Legyen képes értékelni különböző szempontok szerint egy-egy kiemelkedő történelmi személy életművét.	
 5.4 A modern demokráciák működése	 Legyen képes bemutatni adott parlamenti rendszerek működését és felépítését. 
Legyen képes bemutatni, hogy milyen elveken nyugodott a képviselet és a választójog adott történelmi korokban. 
Tudja bemutatni az általános, egyenlő és titkos választójogért folyó küzdelem problémakörét egy konkrét példán keresztül. 
Legyen képes bemutatni a demokratikus hatalomgyakorlás, a hatalommegosztás és a hatalomellenőrzés eszközeit és módszereit különböző történelmi korszakokban.	 Ismerje a politikai érdekérvényesítés különböző formáit (pl. pártok, szakszervezetek, civil szervezetek). 
Legyen képes felismerni a közösségi autonómia megjelenési formáit különböző történelmi korokban. 
Tudja ismertetni a többpárti parlamentarizmus és az ún. parlamenti váltógazdaság működését, az ellenzéki pártok szerepét.	
 5.5 Politikai intézmények, eszmék ideológiák	 	 Legyen képes bemutatni az egyes államok kialakulásának gazdasági és társadalmi körülményeit az adott korban. 
Legyen képes összehasonlítani az állam működési mechanizmusát különböző korokban (pl. hadsereg, közigazgatás, környezetvédelem). 
Legyen képes nyomon követni az állam és az egyház viszonyának változásait. 
Legyen képes a nemzetállamok kialakulásának történelmi körülményeit, jellemzőit bemutatni. 
Tudja bemutatni és összehasonlítani az európai polgári fejlődés útjáról letérő, totális rendszereket. 
Tudja bemutatni a különböző kormányzati rendszerek jellemzőit és működését (pl. abszolutizmus, alkotmányos monarchia).	
 5.6 Kontinentális, világméretű konfliktusok és nemzetközi együttműködés	 	 Legyen képes elemezni és bemutatni egy-egy katonai szövetségi rendszer kialakulását, az egyes országok, szövetségi rendszerek közötti konfliktusok kiváltó okait, a konfliktusban résztvevők célkitűzéseit. 
Tudja mérlegelni a háborús terheket és következményeket (vereség, emberveszteségek, gazdasági kimerültség, növekvő hátországi elégedetlenség), hatásait a hadviselő országokra. 
Legyen képes bemutatni a második világháború utáni döntő világpolitikai folyamatokat. 
Ismerje fel a globális problémákat és tudjon kapcsolatot teremteni a globalizáció elemei között. 
Tudja bemutatni az európai integrációs törekvéseket.	
B) TÉMAKÖRÖK
A középszintű érettségi vizsgán a számon kérhető évszámok, személyek, topográfiai adatok és fogalmak megegyeznek az alap- és középfokú történelem kerettantervek évszámokra, személyekre, topográfiai adataira és fogalmaira vonatkozó - az adott témakörhöz rendelhető - tantárgyi követelményeivel.
Az emelt szintű érettségi vizsga egyszerű, rövid választ igénylő feladatainak megoldásához szükséges részletes követelményeket a történelem kerettanterveknek az évszámokra, személyekre, topográfiára és fogalmakra vonatkozó részei tartalmazzák.
Az emelt szintű érettségi vizsga írásbeli részének szöveges (kifejtendő) feladatai és szóbeli tételei megoldásához szükséges nevek, fogalmak stb. körét a kerettantervek és a vizsgakövetelmények az adott témaköröknél példák segítségével jelzik.
 	 	 	
 	 1. Az ókor és kultúrája	 	
 	 	 	
 1.1 Vallás és kultúra az ókori Keleten	 Az egyistenhit és a többistenhit megkülönböztetése és civilizációhoz rendelése. 
A zsidó vallás főbb jellemzői. 
Az egyes civilizációk jellegzetes kulturális emlékeinek azonosítása.	 Egy folyam menti civilizáció jellemzői (pl. Egyiptom, Kína). 
Az egyistenhit a zsidó vallásban.	
 1.2 A demokrácia kialakulása Athénban	 A spártai állam. 
Az athéni demokrácia intézményei, működése.	 Az athéni demokrácia kialakulásának folyamata.	
 1.3 A görög hitvilág, művészet, tudomány	 A görög hitvilág néhány jellemző vonása (pl. többistenhit, halhatatlan istenek), a legfontosabb istenek nevének ismerete. 
A klasszikus kor és a hellenizmus kimagasló kulturális emlékeinek azonosítása. 
A görög tudomány egyes területeinek (történetírás, orvoslás, matematika, filozófia) megnevezése egy-egy alkotó hozzárendelésével.	 A görög tudomány és filozófia főbb alkotói, gondolataik elemzése források alapján (pl. Thalész, Püthagórász, Hérakleitosz, Platón, Arisztotelész, Thuküdidész).	
 1.4 A római köztársaság virágkora és válsága, az egyeduralom kialakítása	 A pun háborúk társadalmi és politikai következményei. 
Augustus principátusának jellemző vonásai korabeli források alapján.	 A római köztársaság kormányzati rendszere (pl. a szenátus, a magistrátusok, a néptribunusi tisztség, a népgyűlés).	
 1.5 A római hitvilág, művészet, tudomány	 A római művészet kiemelkedő építészeti alkotásainak felismerése, az épületek funkciójának megnevezése. 
A római civilizáció pannóniai emlékei.	 A római hitvilág sajátosságai, és néhány római isten ismerete. 
A retorika, a történetírás és a természettudomány egy-egy jelentős alkotója gondolatának elemzése források alapján (pl. Cicero, Livius, Tacitus, id. Plinius).	
 1.6 A kereszténység kialakulása és elterjedése	 A kereszténység főbb tanításai újszövetségi források alapján. 
A keresztény egyház történetének jelentősebb személyiségei.	 A páli fordulat, az első keresztény gyülekezetek. 
A keresztény egyház történetének néhány állomása az ókorban (pl. üldöztetés, milánói ediktum, niceai zsinat).	
 1.7 A népvándorlás, az antik civilizáció felbomlása	 	 A népvándorlás legfontosabb mozzanatainak és résztvevőinek ismerete, térbeli elhelyezése (pl. germánok, hunok). 
A Római Birodalom kettéosztása, a Nyugat-római Birodalom bukása.	
 	 	 	
 	 2. A középkor	 	
 	 	 	
 2.1 A feudális társadalmi és gazdasági rend jellemzői	 A középkori uradalom jellemző vonásai (pl. vár, majorság, jobbágytelek). 
A mezőgazdasági technika fejlődésének néhány jellemző mozzanata a X-XI. században. A hűbériség jellemző vonásai. 	 A Frank Birodalom történetének főbb állomásai (pl. Poitiers, Verdun).	
 2.2 A nyugati és keleti kereszténység eltérő fejlődése	 Az egyház szerepe a középkori művelődésben és a mindennapokban. 
Az ortodox és a nyugati kereszténység elterjedése. 
Az egyházszakadás.	 A legfontosabb szerzetesrendek jellemzői (pl. bencések, ferencesek). 
Az ortodox és a nyugati kereszténység elterjedése és főbb jellemzői (pl. önálló nemzeti egyházak, eltérő liturgia és egyházművészet).	
 2.3 Az iszlám vallás és az arab világ	 Az iszlám vallás kialakulása és főbb tanításai.	 Az arab hódítás, az iszlám elterjesztésének fontosabb szakaszai (pl. 635 Damaszkusz, 732 Poitiers).	
 2.4 A középkori városok	 Egy középkori város jellemzőinek bemutatása. 
A középkori céhes ipar bemutatása.	 A legfontosabb városi kiváltságok elemzése (pl. vásártartás, önkormányzat). 
A céhek kialakulásának okai. 
A középkori távolsági kereskedelem két útvonalának összehasonlítása (Hanza, Levante).	
 2.5 Művelődés és mindennapok a középkorban	 A romanika és a gótika stílusjegyeinek felismerése konkrét műalkotásokon vagy ábrán. A lovagi kultúra és értékrend néhány elemének ismerete.	 Híres egyetemek Nyugat- és Közép-Európában (pl. Párizs, Oxford, Prága), az egyetemi oktatás jellemzői, a skolasztika (Aquinói Szent Tamás).	
 2.6 A humanizmus és a reneszánsz Itáliában	 Néhány itáliai reneszánsz műalkotás azonosítása, alkotójának megnevezése. 
A humanizmusra és a reneszánszra jellemző jegyek elemzése források alapján.	 A humanizmus és a reneszánsz jellemzői (pl. emberközpontúság, antik embereszmény) és fontosabb itáliai képviselői (pl. Petrarca, Machiavelli és Raffaello).	
 2.7 Az angol és a francia rendi állam működése	 A rendi állam működésének értelmezése forrás vagy ábra alapján.	 A rendi állam kialakulása Angliában és Franciaországban.	
 2.8 Az Oszmán Birodalom terjeszkedése	 Az Oszmán Birodalom katonai rendszerének jellemző vonásai, források alapján. 
Az oszmán hódítás irányai, legfontosabb állomásai a XIV-XVI. században.	 Az Oszmán Birodalom jellemző vonásai és társadalmi háttere (pl. szolgálati birtok, szpáhi, gyermekadó, janicsár). 
Az európai államok és az Oszmán Birodalom kapcsolatának alakulása a XV-XVI. században (pl. balkáni országok, Franciaország).	
 	 	 	
 3. A középkori magyar állam megteremtése és virágkora	
 	 	 	
 3.1 A magyar nép őstörténete és vándorlása	 A magyar nép kialakulásának legfontosabb állomásai, a nyelvészeti, régészeti és néprajzi bizonyítékok jelentősége. 
A magyar nép vándorlása térkép alapján.	 A vándorló magyarság képe a korabeli forrásokban (pl. arab és bizánci források). 
A magyar őstörténet néhány vitatott kérdése (pl. eredet, őshaza).	
 3.2 A honfoglalástól az államalapításig	 A honfoglalás. 
A honfoglaló magyarság társadalma és életmódja, források alapján. 	 A kalandozó magyarok képe a korabeli forrásokban.	
 3.3 Géza fejedelem és István király műve	 Géza fejedelemsége. 
Szent István államszervező tevékenysége. 
Szent István egyházszervező tevékenysége korabeli források tükrében.	 Társadalmi viszonyok elemzése források alapján.	
 3.4 Az Árpád-kor jelentős uralkodói (Szent László, Könyves Kálmán, II. András, IV. Béla)	 Az új rend megszilárdulása Szent László és Könyves Kálmán idején. A tatárjárás és következményei.	 II. András és az új berendezkedés.	
 3.5 Az Árpád-kori kultúra	 	 Elbeszélő forrástípusok ismerete és konkrét példákhoz rendelése (gesta, krónika, legenda). 
Jelentős Árpád-kori művészeti emlékek felismerése.	
 3.6 Társadalmi és gazdasági változások Károly Róbert, Nagy Lajos, Luxemburgi Zsigmond idején	 Károly Róbert gazdasági reformjai. A magyar városfejlődés sajátosságai az Anjouk és Zsigmond korában.	 Nagy Lajos törvényei és az Anjou-kori társadalom. 
Zsigmond király külpolitikája (pl. a nyugati egyházszakadás megszüntetése, a huszita kérdés kezelése, oszmánok elleni védekezés).	
 3.7 A Hunyadiak	 Hunyadi János harcai a török ellen: Mátyás király uralkodói portréja intézkedései alapján. 	 Mátyás király külpolitikája.	
 3.8 Kultúra és művelődés	 Jelentős Árpád- és Anjou-kori művészeti emlékek felismerése. Mátyás király és a reneszánsz.	 A Mátyás korabeli legfontosabb elbeszélő forrásoknak megadott szempontok szerinti elemzése (pl. Thuróczy, Bonfini, Galeotto).	
 	 	 	
 4. Szellemi, társadalmi és politikai változások az újkorban	
 	 	 	
 4.1 A nagy földrajzi felfedezések és következményei	 A nagy földrajzi felfedezések legfontosabb állomásai térkép alapján. 
A földrajzi felfedezések legfontosabb következményei.	 Az Európán kívüli civilizációk hatása Európára, és a gyarmatosítás következményei. 
A kapitalista világgazdasági rendszer kialakulásának kezdetei, a legfőbb társadalmi és gazdasági folyamatok a XVI-XVII. században Nyugat-Európában.	
 4.2 Reformáció és katolikus megújulás	 A reformáció főbb irányzatai források alapján (lutheránus, kálvinista). 
A katolikus megújulás, az ellenreformáció kibontakozása. 
A barokk stílus jellemzői források alapján.	 A reformáció előzményei, irányzatai (pl. anabaptizmus, antitrinitarizmus) elterjedése. 
Nagyhatalmi konfliktusok és vallási ellentétek a koraújkori Európában (pl. francia-Habsburg vetélkedés, harmincéves háború).	
 4.3 A parlamentáris monarchia megszületése Angliában	 A parlamentáris monarchia főbb jellemzői. 
Az alkotmányos monarchia működése.	 Az angol abszolutizmus összevetése kontinentális abszolutizmusokkal (pl. spanyol Habsburgok). 
Az angolszász kapitalizálódás, a polgári fejlődés és a mindennapi élet a kora újkori Angliában.	
 4.4 A tudományos világkép átalakulása, a felvilágosodás	 A felvilágosodás legjelentősebb gondolatai és főbb képviselői források alapján.	 Az új világszemlélet kialakulása (pl. racionalizmus), az újkori természettudományok (pl. mechanika, newtoni fizika) és társadalomtudományok (pl. társadalmi szerződés, államelmélet) kibontakozása.	
 4.5 A felvilágosult abszolutizmus Ausztriában és Poroszországban	 A felvilágosult abszolutizmus jellemző vonásai.	 Nagyhatalmi erőviszonyok, az európai egyensúly a XVIII. században.	
 	 	 	
 5. Magyarország függetlenségi harcai és újjászerveződése a Habsburg Birodalomban	
 	 	 	
 5.1 A mohácsi csata és az ország három részre szakadása	 A középkori magyar állam hanyatlása és bukása. 
Az ország három részre szakadása. Végvári küzdelmek.	 Összetartó erők a három országrészben (gazdaság, vallás). 
A rendi és vallási törekvések összekapcsolódása a Bocskai-féle szabadságharcban.	
 5.2 Az Erdélyi Fejedelemség virágkora	 Bethlen Gábor kül- és belpolitikája. 
Gazdaság és kultúra Erdély aranykora idején.	 Erdély helyzete, lehetőségei és korlátai (pl. relatív önállóság, ütközőállam). 
Erdély sajátos etnikai és vallási helyzete (három nemzet, vallási tolerancia stb.).	
 5.3 A török kiűzése és a Rákóczi-szabadságharc	 A török kiűzése. 
A Rákóczi-szabadságharc kitörésének okai. 
Kölcsönös engedmények a szatmári békében.	 A török kiűzésének kérdései és Zrínyi Miklós. 
Célok és lehetőségek a Rákóczi-szabadságharcban (pl. nemesi konföderáció, nemzetközi feltételek).	
 5.4 Demográfiai, nemzetiségi, társadalmi és gazdasági változások	 Demográfiai változások, a nemzetiségi arányok átalakulása Magyarországon a XVIII. században. 
A hazai mezőgazdaság és ipar jellemzői a XVIII. században. Mária Terézia és II. József.	 Magyarország a Habsburg birodalomban (Pragmatica Sanctio, rendi dualizmus).	
 5.5 Művelődés, egyházak, iskolák	 A hazai reformáció és a barokk kultúra kiemelkedő alakjai és alkotásai.	 Az állami oktatáspolitika megjelenése, főbb intézkedései.	
 	 	 	
 6. A polgárosodás kezdetei és kibontakozása Magyarországon	
 	 	 	
 6.1 A reformmozgalom kibontakozása, a polgárosodás fő kérdései	 A reformkor fő kérdéseinek bemutatása. Széchenyi és Kossuth reformprogramja.	 A reformkor politikai irányzatainak jellemzése és elemzése (pl. centralisták, fontolva haladók). 
A rendi országgyűlés és a megyerendszer működése.	
 6.2 Az átalakuló társadalom és életformák, új elemek a gazdasági életben	 A magyar társadalom rétegződése és életformái. 
A gazdasági átalakulás lényegi elemei.	 A gazdasági átalakulás jellemzése és elemzése. 
Társadalmi rétegek és alkalmazkodásuk a változó világhoz. 
Életmód és mentalitás a reformkorban.	
 6.3 A reformkori művelődés, kultúra	 A nemzeti ébredés. A korszak meghatározó művészeti alkotásai.	 A nemzeti ébredés jellemzői a Magyarországon élő népek körében.	
 6.4 A forradalom és szabadságharc nemzetközi keretei	 	 A 48-as forradalmi mozgalmak célkitűzéseinek összevetése (pl. polgári átalakulás, nemzetállam). 
Nagyhatalmi elképzelések Közép-Európa szerepéről. 
A német, az olasz és az ausztriai mozgalmak hatása a magyar szabadságharcra.	
 6.5 A pozsonyi országgyűlés, a pesti forradalom és az áprilisi törvények	 A pesti forradalom eseményeinek bemutatása. 
Az áprilisi törvények jelentősége és fontosabb pontjainak elemzése.	 Az áprilisi törvények társadalmi, politikai és közjogi szempontú elemzése. 1848 Magyarországának politikai irányzatai.	
 6.6 A nemzetiségek mozgalmai	 	 A nemzetiségi és a magyar politikai vezetők elgondolásai, törekvései (pl. karlócai gyűlés, államnemzet, autonómia). 
Egy nemzetiségi konfliktus elemzése, bemutatása. 
Nemzetiségi törekvések a Habsburg birodalomban.	
 6.7 A szabadságharc legfontosabb csatái; a Függetlenségi Nyilatkozat; a szabadságharc veresége és a megtorlás	 A főbb hadjáratok, a katonai erőviszonyok bemutatása. 
A Függetlenségi Nyilatkozat megszületésének politikai körülményei. 
A vereség okai, a megtorlás formái.	 A főbb hadjáratok, a katonai erőviszonyok jellemzői, a meghatározó jelentőségű csaták ismerete (pl. Buda, Temesvár). 
Ausztria és Magyarország közjogi viszonyának alakulása.	
 6.8 A kiegyezés előzményei és megszületése	 A kiegyezés megszületésének okai. 
A kiegyezés tartalma és értékelése.	 A kiegyezés alternatívái, a kiegyezéshez fűződő viták (pl. dunai konföderáció, Kasszandra levél).	
 6.9 Gazdasági eredmények és társadalmi változások a dualizmus korában (pl. az iparosítás, a városiasodás)	 Kibontakozó ipar, fejlődő mezőgazdaság, közlekedés. Budapest világvárossá fejlődése.	 A polgári állam kiépülése Magyarországon (pl. közigazgatás, iskolahálózat). 
Az átalakuló társadalom sajátosságai. 
A környezet átalakításának pozitív és negatív következményei (pl. folyamszabályozás).	
 6.10 A dualizmus kori társadalom és politika jellemzése	 	 A közjogi kérdés és a pártviszonyok a dualizmus korában. Magyar nemzetiségi politika és nemzetiségi törekvések. 
Az életmód változásai a századfordulón.	
 6.11 A tudományos és művészeti élet fejlődése	 A tömegkultúra néhány jelensége Magyarországon (pl. divat, szórakozás, sport, sajtó). 
A magyar tudomány és művészet néhány kiemelkedő személyisége.	 A századforduló szellemi élete.	
 	 	 	
 7. A polgári átalakulás, a nemzetállamok és az imperializmus kora	
 	 	 	
 7.1 Az Egyesült Államok létrejötte és az USA alkotmánya	 	 A függetlenségi háború előzményei (pl. bostoni teadélután, Első Kontinentális Kongresszus). 
A legfontosabb állam- és alkotmányjogi fogalmak. 
Alkotmánybíróság, a szövetségi- és a tagállamok viszonya.	
 7.2 A francia polgári forradalom politikai irányzatai, az Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozata	 Az egyes politikai irányzatok főbb jellemzőinek felismerése. 
Az Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozatának alapkérdései.	 A főbb irányzatok (pl. alkotmányos monarchisták, girondiak), valamint képviselőik társadalmi és politikai elképzeléseinek összehasonlítása. 
A forradalomhoz kapcsolódó viták, eltérő értelmezések. 
Az Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozatának elemzése.	
 7.3 A napóleoni háborúk és a Szent Szövetség Európája	 	 A napóleoni háborúk meghatározó személyei (pl. Napóleon, Kutuzov, Nelson, Bernadott). 
A napóleoni állam jellemzői. 
A nagyhatalmi érdekek ütközései a háború és a békekötés során.	
 7.4 A XIX. század eszméi	 A korszak főbb eszmeáramlatainak (liberalizmus, nacionalizmus, konzervativizmus és szocializmus) jellemzői források alapján.	 A korszak uralkodó eszméihez kapcsolódó politikai mozgalmak (pl. spanyol liberálisok, ifjú Itália). 
Az alapvető eszmeáramlatok módosulásai a század folyamán.	
 7.5 Az ipari forradalom és következményei	 Az ipari forradalom legjelentősebb területei (könnyűipar, nehézipar, közlekedés) és néhány találmánya. 
Az ipari forradalom hatása a gazdaságra, a környezetre és az emberre.	 Az ipari forradalom eredményeinek (pl. városiasodás, demográfiai robbanás) kibontakozása és egymásra hatása. 
Az ipari forradalom teremtette ellentmondások (pl. környezetszennyezés, életmódváltozás, a nyomor kérdése).	
 7.6 Az egységes Németország, Olaszország és az USA kialakulása	 Az USA kialakulása és nagyhatalommá válása. 
A német és az olasz nemzetállam kialakulása.	 A német és az olasz egységfolyamat gazdasági, hatalmi és politikai vonatkozásainak elemzése.	
 7.7 Hatalmi viszonyok, katonai-politikai szövetségek a századfordulón	 A szövetségi rendszerek kialakulásának okai az első világháború előtt. 
Gyarmatok és gyarmattartók a századfordulón.	 A balkáni konfliktusok okai, elemei. 
A nagyhatalmi vetélkedés okai, ellentétei.	
 7.8 Tudományos, technikai felfedezések, újítások és következményeik	 A második ipari forradalom alapvető vonásainak bemutatása. 
A technikai fejlődés hatása a környezetre és az életmódra.	 Az ipari forradalom legfontosabb találmányainak és felfedezőinek bemutatása (pl. Benz, Edison, a robbanómotor, telefon). 
A tudományos és technikai fejlődés hatása a társadalomra, a gondolkodásra, az életmódra és a környezetre.	
 	 	 	
 8. Az első világháborútól a kétpólusú világ felbomlásáig	
 	 	 	
 8.1 Az első világháború jellege, jellemzői; a Párizs környéki békék	 Az első világháború főbb jellemzői. 
A Párizs környéki és washingtoni békék területi, etnikai vonatkozásainak elemzése.	 Hatalmi érdekek és háborús propaganda az első világháborúban. 
Nagyhatalmi érdekek és ellentétek a Párizs környéki és washingtoni béketárgyalásokon.	
 8.2 A gazdaság és a társadalom új jelenségei a fejlett világban	 A modern életforma néhány jellegzetessége (pl. mozi, autó). 
A nők szerepének változása.	 A világgazdaság átrendeződése a háború után. 
A gyarmati világ szétesésének kezdetei (pl. India, Közel-Kelet).	
 8.3 Tekintélyuralmi rendszerek Közép-Európában és az olasz fasizmus	 	 Az olasz fasizmus jellemzői. 
Tekintélyuralmi rendszerek bemutatása Közép-Európában és a Balkánon.	
 8.4 A parlamentáris rendszerek (USA, Nagy-Britannia)	 	 Az USA gazdasági fellendülése és nemzetközi szerepének változása a húszas években. 
A parlamentarizmus a húszas években (pl. tömegpárt, választójogi kérdések).	
 8.5 Az 1929-33-as gazdasági válság és következményei	 A világválság kialakulásának okai. 
A válság néhány gazdasági és társadalmi hatása.	 A válság jellemzőinek és egyedi sajátosságainak bemutatása, elemzése egy adott országban (pl. USA, Nagy-Britannia, Németország)	
 8.6 A nemzetiszocializmus hatalomra jutása és működési mechanizmusa	 Hitler hatalomra kerülésének körülményei. 
A náci Németország jellemzői.	 A nácizmus ideológiájának elemzése (pl. fajelmélet, élettér elmélet). 
A náci propagandagépezet működése (pl. tömeggyűlés, film). 
A nemzetiszocialista gazdaságpolitika néhány eleme.	
 8.7 A bolsevik ideológia és a sztálini diktatúra az 1920-30-as években	 A bolsevik hatalomátvétel körülményei. 
A sztálini diktatúra működésének jellemzői.	 A bolsevizmus ideológiája. 
A bolsevik propaganda főbb jellemzői. 
A sztálini gazdaságpolitika.	
 8.8 A második világháború jelentős fordulatai	 A világháború főbb csomópontjai és a háború jellemzői.	 Hatalmi érdekek és diplomáciai kapcsolatok a világháborúban. 
A világháború nagyobb csatái és hatásuk a háború menetére (pl. angliai, sztálingrádi).	
 8.9 A hidegháború és a kétpólusú világ jellemzői	 Az ENSZ létrejötte, működése. 
A hidegháború kialakulásának alapvető okai.	 A gyarmati rendszer felbomlása - a "harmadik világ" kialakulása. 
Az ifjúság helyzete és lehetőségei a második világháború után (pl. diáklázadások, állami tömegszervezetek).	
 8.10 A szocialista rendszerek bukása	 A szocialista országok gazdaságának és társadalmának főbb jellemzői. 
A európai szocialista rendszer összeomlásának okai.	 Kísérletek a szocialista rendszer átalakítására (Magyarország, Lengyelország, Csehszlovákia).	
 	 	 	
 9. Magyarország története az első világháborútól a második világháborús összeomlásig	
 	 	 	
 9.1 Magyarország részvétele az első világháborúban	 	 Az Osztrák-Magyar Monarchia világháborús részvétele (pl. szarajevói merénylet, Gorlice). 
A magyar belpolitika alakulása az első világháború alatt (pl. Ferenc József halála, háború- és békepártiság).	
 9.2 Őszirózsás forradalom és tanácsköztársaság	 	 A Károlyi-kormány bel- és külpolitikai mozgástere és intézkedései. 
A tanácskormány uralomra kerülése, politikája, bukásának okai.	
 9.3 A trianoni béke	 A trianoni béke dokumentumainak elemzése. 
Trianon gazdasági és etnikai hatásai.	 Trianon társadalmi és politikai következményei.	
 9.4 A Horthy-rendszer jellege és jellemzői	 A Horthy-rendszer legfőbb jellemzői (pl. revizionizmus, király nélküli alkotmányos királyság). 
Az ellenforradalmi rendszer konszolidációjának legfontosabb lépései.	 Ellenzéki pártok és mozgalmak (pl. szociáldemokraták, népi falukutató mozgalom). 
Politikai életpályák bemutatása és elemzése (pl. Bethlen István, Teleki Pál). 
Gazdasági válság és radikalizálódás a belpolitikában (Gömbös és kísérlete).	
 9.5 Művelődési viszonyok és az életmód	 Társadalmi rétegződés és életmód a húszas-harmincas években.	 A klebelsbergi kultúrpolitika kibontakozása és főbb jellemzői (pl. kultúrfölény, valláserkölcsi nevelés). 
Tudomány és művészet főbb képviselői a két világháború közötti Magyarországon (pl. Szekfű Gyula, Bartók Béla).	
 9.6 A magyar külpolitika mozgástere, alternatívái	 A magyar külpolitika főbb irányai, kapcsolatai a két világháború között.	 Magyarország a náci birodalom árnyékában (pl. gazdasági és politikai kényszerek, kitörési kísérletek). 
Revíziós eredmények, kisebbségi kérdés.	
 9.7 Magyarország háborúba sodródása és részvétele	 Magyarország fegyveres semlegessége és a területi revízió. 
Magyarország háborúba sodródása és részvétele a Szovjetunió elleni harcokban.	 Kállay Miklós miniszterelnöksége. Háborúellenes törekvések (pl. Magyar Történelmi Emlékbizottság, szárszói találkozó).	
 9.8 A német megszállás és a holocaust Magyarországon	 Magyarország német megszállása. 
A holocaust Magyarországon. 
A sikertelen kiugrás és a nyilas hatalomátvétel.	 A zsidókérdés Magyarországon (pl. zsidótörvények, gettósítás, deportálás).	
 	 	 	
 10. Magyarország 1945-től a rendszerváltásig	
 	 	 	
 10.1 A szovjet felszabadítás és megszállás	 A szovjet felszabadítás és megszállás. 
Az ország háborús emberáldozata és anyagi vesztesége.	 A nemzetközi helyzet hatása a magyar belpolitika alakulására 1945 és 1948 között (pl. SZEB intézkedései, németek kitelepítése).	
 10.2 A határon túli magyarság sorsa	 A magyarság helyzetének főbb jellemzői a szomszédos országokban a XX. század második felében.	 A magyarság sorsának alakulása az egyes szomszédos országokban (pl. reszlovakizáció, iskolaügy).	
 10.3 A kommunista diktatúra kiépítése és működése	 A rendszer működése a Rákosi korszakban. 
A proletárdiktatúra mindennapjai.	 Proletárdiktatúra és kultúrpolitika (pl. sematizmus, agitprop).	
 10.4 Az 1956-os forradalom és szabadságharc	 Az 1956-os forradalom és szabadságharc kitörésének okai és főbb eseményei. 
A megtorlás megnyilvánulási formái, áldozatai.	 A magyar forradalom nemzetközi jelentősége és összefüggései (pl. nyugat-európai baloldaliság átalakulása, szuezi válság szerepe).	
 10.5 A Kádár-rendszer jellege, jellemzői	 A rendszer jellemzői a Kádár korszakban.	 Életmód és mindennapok: a legvidámabb barakk élete (pl. háztáji gazdaság, apolitikusság). 
A kádári társadalom- és kultúrpolitika alakulása (pl. "gulyás- vagy fridzsider-kommunizmus", három T).	
 10.6 A rendszerváltozás	 A rendszerváltozás céljai és következményei (pl. szabadságjogok, függetlenség).	 Magyarország a kilencvenes években (pl. rendszerváltó jogalkotás, társadalmi változások - vesztesek és győztesek).	
 	 	 	
 	 11. A jelenkor	 	
 	 	 	
 11.1 A közép-európai régió jellemzői, távlatai, a posztszovjet rendszerek problémái	 A közép-európai országok néhány közös jellemzőjének bemutatása az 1990-es években.	 A balkáni konfliktusok okainak eredete.	
 11.2 Az európai integráció története	 Az Európai Unió legfontosabb intézményei.	 A "Hatok" Közös Piacától az Európai Unióig (1957-1992) - az integráció főbb állomásai. Együttműködés és eltérő érdekek az Unióban. 
Az Európai Unió helye a világgazdaságban.	
 11.3 A "harmadik világ"	 A fejlődő országok főbb problémái (népességnövekedés, szegénység, élelmezési és adósságválság).	 A demográfiai válság társadalmi és gazdasági okai.	
 11.4 Fogyasztói társadalom; ökológiai problémák, a fenntartható fejlődés	 A technikai civilizáció és a gazdasági növekedés hatása a természeti környezetre (alapvető összefüggések felismerése).	 A környezet tudatos védelmét kialakító magatartás elterjedését ösztönző, illetve gátló kulturális, gazdasági és politikai feltételek felismerése, összefüggések megfogalmazása.	
 11.5 A globális világ kihívásai és ellentmondásai	 A piacgazdaság tendenciái.	 A tömegkultúra új jelenségei (pl. film, reklám).	
 11.6 Közép-Kelet-Európa és a Balkán a rendszerváltozás után	 Nemzeti, etnikai, vallási kisebbségek helyzetének összehasonlítása néhány országban (pl. Románia, Magyarország, Ukrajna).	 	
 	 	 	
 	 12. A mai magyar társadalom és életmód	 	
 	 	 	
 12.1 Alapvető állampolgári ismeretek	 Az emberi jogok ismerete és a jogegyenlőség elvének bemutatása. 
Az állampolgári kötelességek.	 A gazdasági, szociális és kulturális jogok felismerése és rendszerezése különböző források alapján.	
 12.2 Etnikumok és nemzetiségek a magyar társadalomban	 Nemzetiségek a mai magyar társadalomban (számuk, arányuk, helyzetük, intézményeik). A romák a mai magyar társadalomban.	 A romák helyzetének sajátos problémái (pl. életmód, lakásviszonyok, iskoláztatás).	
 12.3 A parlamenti demokrácia működésé és az önkormányzatiság	 A választási rendszer lényegi elemei. 
A helyi önkormányzat feladatai, szervezeteinek és működésének bemutatása.	 A magyar alkotmányosság elemei (pl. a konstruktív bizalmatlanság intézménye, népszavazás) és intézményei (pl. alkotmánybíróság, ombudsmani intézmény).	
 12.4 Társadalmi, gazdasági és demográfiai változások	 Demográfiai változások Magyarországon az elmúlt fél évszázadban.	 A magyar társadalom szerkezetváltozásai az elmúlt fél évszázadban. Magyarország gazdasága az európai, illetve világgazdaságban.	
 12.5 A szociális piacgazdaság programja	 A szociális piacgazdaság fontosabb elemeinek felismerése megadott szempontok alapján.	 A szociális piacgazdaság főbb elemeinek bemutatása.	
II. A VIZSGA LEÍRÁSA
KÖZÉPSZINTŰ VIZSGA
A vizsga szerkezete
A vizsga részei
- Egyszerű, rövid választ igénylő írásbeli feladatok megoldása
- Szöveges (kifejtendő írásbeli) feladatok megoldása
- Szóbeli vizsga
Az egyes vizsgarészek időtartama és aránya
 	 	 	
 	 Perc	 Arány	
 Írásbeli	 Egyszerű, rövid választ igénylő feladatok megoldása	 60	 30%	
 	 Szöveges (kifejtendő feladatok megoldása	 120	 30%	
 Szóbelivizsga	 Tematikus szempontú (problémaközpontú) bemutatás	 10-15	 40%	
Az írásbeli vizsga
Az írásbeli vizsga célja, hogy viszonylag teljes és ellenőrizhető képet adjon a tanuló tudásáról a képességek és ismeretek tekintetében egyaránt. A vizsga elősegíti, hogy a tanulók teljesítményei, az egyes iskolákban folyó vizsgák összemérhetőek legyenek, és hozzájárulhat ahhoz is, hogy az oktatás eredményessége objektívebben mérhető legyen.
Tartalmi szerkezet
A feladatlap ismeretanyagának kiválasztása a témakörökhöz tartozó részletes követelményeken alapul. A feladattípusok pedig az előírt képességjellegű követelményeknek felelnek meg.
Az írásbeli feladatait kb. 60%-ban a magyar, kb. 40%-ban pedig az egyetemes történelemhez kapcsolódó feladatok alkotják. Az összes feladat 50%-át a XIX. és a XX. század történelme adja.
Az általános vizsgakövetelmények nagyobb szerepet szánnak a társadalom- és művelődéstörténeti ismeretek ellenőrzésének, így a feladatok egyéb arányainál az alábbi felosztás érvényesül.
 	 	
 Politika-, esemény-, állam-, jog- és intézménytörténet	 kb. 30%	
 Társadalom-, életmód-, mentalitás- és művelődéstörténet	 kb. 35%	
 Gazdaság-, technikatörténet és a környezeti kultúra története	 kb. 25%	
 Eszme- és vallástörténet	 kb. 10%	
A feladatok és a feladatsor jellemzői
Középszintű érettségi vizsgán az írásbeli összpontszám 50%-ban egyszerű, rövid választ igénylő feladatok megoldásával és 50%-ban szöveges (kifejtendő) kérdésekre adott válaszokkal érhető el.
Az egyszerű, rövid választ igénylő feladatok:
Egyszerű, rövid választ igénylő feladatok alatt azokat a többségében zárt végű feladatokat kell érteni, melyek legtöbbször pontosan körülírható válaszokat várnak el a tanulóktól. A feladatok a részletes követelményekben meghatározott tartalmak (pl. név, évszám, topográfia) tudására és az alábbi képességek mérésére irányulnak.
 Kompetenciák	 %	
 Források használata és értékelése	 30	
 A szaknyelv alkalmazása	 25	
 Tájékozódás térben és időben	 25	
 Az eseményeket alakító tényezők feltárása	 20	
A középszintű egyszerű, rövid választ igénylő feladatsor 6-10 feladatból áll. Egy-egy feladat több részfeladatból is állhat.
 	 	
 	 Lehetséges feladattípusok	
 1.	 Forrásból merített ismeretek bemutatása	
 2.	 Források alapján egyszerű következtetések megfogalmazása	
 3.	 Fogalmak azonosítása, hozzárendelése egy korhoz, állam területéhez	
 4.	 Események és helyszínek párosítása	
 5.	 Események közötti sorrendiség megállapítása	
 6.	 Helyszínek azonosítása vaktérképen	
 7.	 Ok-okozati összefüggés bemutatása	
 8.	 Célok és következmények megkülönböztetése	
 9.	 Képfelismerés, képelemzés	
 10.	 Történelmi személyiségek szerepének bemutatása (pl. nevükhöz fűződő események, találmányok azonosítása)	
 11.	 Egyéb	
Szöveges (kifejtendő) feladatok:
Szöveges feladatnak az tekinthető, ahol néhány összefüggő mondatban vagy hosszabb szövegben kell kifejteni a válaszokat.
A feladatok a részletes követelményekben meghatározott tartalmak (pl. név, évszám, topográfia) tudására és az alábbi képességek mérésére irányulnak.
 	 	
 Kompetenciák	 %	
 Források használata és értékelése	 20	
 A szaknyelv alkalmazása	 20	
 Tájékozódás térben és időben	 20	
 Az eseményeket alakító tényezők feltárása	 40	
Minden feladatnál valamilyen forrás (szöveg, kép, adat, térkép) segítségével kell a tanulóknak megválaszolni a feltett kérdést.
 	 	
 	 Feladattípusok	
 1. Szöveges, problémamegoldó (rövidebb) feladat	
 	 - Forrás (szöveges, képi stb.) segítségével kell néhány mondatban, 6-8 sorban (kb. 40-60 szóban) megoldani a kitűzött feladatot.	
 2. Szöveges, elemző (hosszabb) feladat	
 	 - Forrás (szöveges, képi stb.) segítségével kell 20-30 soros szerkesztett szövegben (kb. 140-160 szóban) megoldani a feladatot.	
Az írásbeli szöveges feladatai az alábbi történelmi korszakokra vonatkoznak:
 	 	
 1.	 Egy ókori vagy középkori, vagy kora újkori egyetemes történelmi anyag*	
 2.	 Egy egyetemes történelmi anyag (XIX-XX. század)	
 3.	 Egy középkori magyar történelmi anyag	
 4.	 Egy XVIII-XIX. századi magyar történelmi anyag	
 5.	 Egy XX. századi magyar történelmi anyag	
 	 	
 *A három történeti kor közül (ókor, középkor, kora újkor) évente egymást váltva egy-egy kerül sorra.	
 	 	
A fenti öt korszakból összesen 8 konkrét szöveges feladatot tartalmaz a feladatlap, az alábbi táblázat szerinti eloszlásban. Ebből hármat (két rövidebb problémamegoldót és egy hosszabb elemzőt) kell a tanulónak kidolgozni választása alapján. A tanuló által választott szöveges feladatok között egy egyetemes történelmi és két magyar történelmi feladatnak kell lennie. A két választott magyar történelmi feladat nem vonatkozhat ugyanazon történelmi korszakra és az egyiknek közülük elemző (hosszabb) feladatnak kell lennie. Az első és a második korszakból a feladatlap nem tartalmaz elemző (hosszabb kifejtést igénylő) feladatot.
 	 	 	
 Korszakok	 Rövidebb feladatok	 Hosszabb feladatok	
 1.	 A	 -	
 2.	 A	 -	
 3.	 A	 B	
 4.	 A	 B	
 5.	 A	 B	
Értékelés
Az egyszerű, rövid választ igénylő feladatok értékelésénél kötelező a javítókulcsnak való megfelelés. A javítókulcstól való eltérés lehetőségeit a konkrét feladatlapok javítási útmutatói jelzik.
Szöveges jellegű feladatoknál az alábbi táblázat alapján történik az értékelés.
 	 	 	 	 	 	 	
 	 Mennyiségi szempontok	 Minőségi szempontok	 Kifejező képesség	
 	 elemei	 aránya	 elemei	 aránya	 elemei	 aránya	
 Problémamegoldó (rövidebb)	 az ismeretek mennyisége	 70%	 a feladat megértése, a szaknyelv használata, a lényeg kiemelése	 20%	 világosság, nyelvhelyesség, helyesírás	 10%	
 Elemző (hosszabb)	 az ismeretek mennyisége 	 60%	 a feladat megértése, 
a szaknyelv használata, 
 lényeg kiemelése, 
 téma kidolgozottsága, 
az ismeretek mélysége, 
a megközelítés sokszínűsége	 30%	 világosság, nyelvhelyesség, helyesírás, tartalmi és formai elrendezés	 10%	
Az előírásnak nem megfelelő feladatválasztás esetén a megoldás nem értékelhető. A többletmegoldások a végső pontszámba nem számíthatóak bele.
Szóbeli vizsga
A szóbeli vizsga alapvetően a történelmi jelenségek és események tematikus szempontú (problémaközpontú) bemutatását kívánja a tanulóktól. A történelmi események és jelenségek problémaközpontú bemutatása nem igényel a témakörökben megjelenőknél több konkrét ismeretet (név, évszám, fogalom stb.), hanem az elsajátítottak alkalmazását várja el.
A szóbeli vizsga célja, hogy a tanítási gyakorlatban érvényesülő újító szándékok, újszerű megközelítések a számonkérés során is megjelenjenek. Így a központi témakörök mellett lehetőség nyílik az iskolák helyi pedagógiai programjaiban megfogalmazottak érvényesítésére is.
Tartalmi szerkezet
A szóbeli témakörei:
Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra
Népesség, település, életmód
Egyén, közösség, társadalom
Modern demokráciák működése
Szabad (problémaközpontú) témakör
Az iskoláknak lehetőségük van a négy kötelező témakörön felül szabad témakör kijelölésére. Ennek követelményeit és tartalmát az egyes intézmények helyi tanterveik alapján határozzák meg. (Pl. Helytörténeti téma; Forradalom reform - kompromisszum; Etnikum - nemzet - nemzetiség.)
Tételtípusok:
Kisebb korszak történelmi problémájának részletezőbb bemutatása;
és/vagy
Egy összetettebb és/vagy több történelmi korszakon átívelő probléma áttekintő bemutatása.
A tételcímek jellemzői, összeállításuk
A szóbeli tételek címét az előírt témakörök és vizsgakövetelmények alapján a középiskolai szaktanárok határozzák meg. A tételcímeket a szaktanárok a részletes vizsgakövetelményekben megfogalmazott képesség és tartalmi követelmények alapján állítják össze. A felsorolt témakörökből a szaktanárok témakörönként négy-hat tételcímet, összesen legalább huszat fogalmaznak meg. A tételcímek kijelölésekor törekedni kell változatos, a problémamegoldást ösztönző, valamint a történeti (szöveges, képi, grafikus, tárgyi stb.) forrásokon és térképeken alapuló feladatok megfogalmazására.
A konkrét szóbeli tételcímeknél is érvényesíteni kell azt, hogy a feladatok 60%-ban a magyar, 40%-ban pedig az egyetemes történelemhez kapcsolódjanak, és az összes feladat 50%-át a XIX. és a XX. század történelme adja.
Értékelés
Az értékelés az alábbi szempontok és kompetenciák alapján történik.
 	 	
 Szempontok, kompetenciák	 %	
 A feladat megértése, tématartás, a lényeg kiemelése	 20	
 A megközelítés sokszínűsége	 10	
 Világosság, nyelvhelyesség, a felelet felépítettsége	 10	
 Források használata és értékelése	 10	
 A szaknyelv alkalmazása	 10	
 Tájékozódás térben és időben	 20	
 Az eseményeket alakító tényezők feltárása, történelmi események és jelenségek tematikus szempontú (problémaközpontú) bemutatása	 20	
EMELT SZINTŰ VIZSGA
A vizsga szerkezete
A vizsga részei
- Egyszerű, rövid választ igénylő feladatok megoldása
- Szöveges (kifejtendő) feladatok megoldása
- Szóbeli vizsga
Az egyes vizsgarészek időtartama és aránya:
 	 	 	 	
 	 Perc	 Arány	
 Írásbeli	 Egyszerű, rövid választ igénylő feladatok megoldása	 120	 30%	
 	 Szöveges kifejtendő feladatok megoldása	 120	 30%	
 Szóbeli vizsga	 Tematikus szempontú (problémaközpontú) bemutatás	 15-20	 40%	
Írásbeli vizsga
Tartalmi szerkezet
A feladatlap ismeretanyagának kiválasztása a témakörökhöz tartozó részletes követelményeken alapul. A feladattípusok pedig az előírt képességjellegű követelményeknek felelnek meg.
Arányok:
Az írásbeli feladatait kb: 60%-ban a magyar, kb. 40%-ban pedig az egyetemes történelemhez kapcsolódó feladatok alkotják. Az összes feladat 50%-át a XIX. és a XX. század történelme adja. Az általános vizsgakövetelmények nagyobb szerepet szánnak a társadalom- és művelődéstörténet számonkérésének, így a feladatok egyéb arányainál az alábbi felosztás érvényesül.
 	 	
 Politika-, esemény-, állam-, jog- és intézménytörténet	 kb. 30%	
 Társadalom-, életmód-, mentalitás- és művelődéstörténet	 kb. 35%	
 Gazdaság-, technikatörténet és a környezeti kultúra története	 kb. 25%	
 Eszme- és vallástörténet	 kb. 10%	
Az emelt szintű írásbeli vizsga feladatlapja összeállításának elvei, illetve az írásbeli egyszerű, rövid választ igénylő feladattípusai megegyeznek a középszintű vizsgáéval. A feladatlap ismeretanyagának kiválasztása a témakörökhöz tartozó részletes követelményeken alapul, a feladattípusok pedig az előírt képességjellegű követelményeknek felelnek meg. Az egyes képességjellegű követelményekhez rendelt arányok azt a célt szolgálják, hogy teljes egészében érvényesüljenek a megfogalmazott fejlesztési követelmények.
A feladatok és a feladatsor jellemzői:
Az emelt szintű érettségi vizsgán az írásbeli összpontszám 40%-ban egyszerű, rövid választ igénylő feladatok megoldásával és 60%-ban szöveges (kifejtendő) kérdésekre adott válaszokkal érhető el.
Az egyszerű, rövid választ igénylő feladatok:
Egyszerű, rövid választ igénylő feladatok alatt azokat a többségében zárt végű feladatokat kell érteni, melyek legtöbbször pontosan körülírható válaszokat várnak el a tanulóktól. A feladatok a részletes követelményekben meghatározott tartalmak (pl. név, évszám, topográfia) tudására és az alábbi képességek mérésére irányulnak.
 	 	
 Kompetenciák	 %	
 Források használata és értékelése	 30	
 A szaknyelv alkalmazása	 25	
 Tájékozódás térben és időben	 25	
 Az eseményeket alakító tényezők feltárása	 20	
Az emelt szintű egyszerű, rövid választ igénylő feladatsor 8-14 feladatból áll. Egy-egy feladat több részfeladatból is állhat.
 	 	
 	 Lehetséges feladattípusok	
 1.	 Szövegesítés, korabeli szövegek mai szóhasználatnak megfelelő átírása, szövegtömörítés	
 2.	 Források egy-egy részletének összehasonlítása, a különbségek okainak értelmezése	
 3.	 Források alapján következtetések, értékelések megfogalmazása	
 4.	 Fogalmak magyarázata, hozzárendelése korhoz, területhez, személyekhez	
 5.	 Különböző helyszíneken, de azonos korban élő személyek egymáshoz rendelése	
 6.	 Események közötti sorrendiség megállapítása	
 7.	 Helyszínek és események azonosítása vaktérképen	
 8.	 Ok-okozati összefüggések feltárása, az eltérések bemutatása	
 9.	 Célok és következmények megkülönböztetése	
 10.	 Képfelismerés, képelemzés	
 11.	 Történelmi személyiségek szerepének bemutatása, értékelése (nevükhöz fűződő események, találmányok azonosítása)	
 12.	 Tényadatok rendezése megadott szempontok szerint	
 13.	 Térképvázlat, egyszerű ábra, séma, táblázat készítése	
 14.	 Egyéb	
Szöveges (kifejtendő) feladatok;
Szöveges feladatnak az tekinthető, ahol néhány összefüggő mondatban vagy hosszabb szövegben kell kifejteni a válaszokat. A feladatok a részletes követelményekben meghatározott tartalmak (pl. név, évszám, topográfia) tudására és az alábbi képességek mérésére irányulnak.
 	 	
 Kompetenciák	 %	
 Források használata és értékelése	 20	
 A szaknyelv alkalmazása	 20	
 Tájékozódás térben és időben	 20	
 Az eseményeket alakító tényezők feltárása	 40	
Emelt szinten e feladatokhoz nem feltétlenül kapcsolódik valamilyen forrás (szöveg, kép, adat, térkép), amely segíthetne a tanulónak a feladat megoldásában.
 	 	
 	 Feladattípusok	
 1. Szöveges, problémamegoldó (rövidebb) feladat	
 	 - E feladatoknál általában valamilyen forrás (szöveges, képi) felhasználásával kell néhány mondatban, 8-10 sorban kb. 50-70 szóban megoldani a kitűzött feladatot	
 2. Szöveges, elemző (hosszabb) feladat	
 	 - Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy forrásanyag segítségével vagy anélkül kell 30-40 soros szerkesztett szövegben (kb. 160-180 szóban) megoldani a feladatot.	
Az írásbeli szöveges feladatai az alábbi történelmi korszakokra vonatkoznak:
 	 	
 1.	 Egy ókori vagy középkori, vagy kora újkori egyetemes történelmi anyag*	
 2.	 Egy egyetemes történelmi anyag (XIX-XX. század)	
 3.	 Egy középkori magyar történelmi anyag	
 4.	 Egy XVIII-XIX. századi magyar történelmi anyag	
 5.	 Egy XX. századi magyar történelmi anyag	
 	 	
 *A három történeti kor közül (ókor, középkor, kora újkor), évente egymást váltva egy-egy kerül sorra.	
A fenti öt korszakból (korszakonként egy-egy rövidebb problémamegoldót és hosszabb elemzőt) összesen 10 konkrét szöveges feladatot tartalmaz a feladatlap. Ebből négyet (két rövidebb problémamegoldót és két hosszabb elemzőt) kell a tanulónak kidolgoznia, saját választása alapján. Egy korszakon belül csak egy feladat választható. A megoldott feladatok között legalább két magyar történelemre vonatkozó kérdésnek kell lennie és legalább egy egyetemes történelmi korszaknak.
Értékelés
Az egyszerű, rövid választ igénylő feladatok értékelésénél kötelező a javítókulcsnak való megfelelés. A javítókulcstól való eltérés lehetőségeit a konkrét feladatlapok javítási útmutatói jelzik.
Szöveges jellegű feladatoknál az alábbi táblázat alapján történik az értékelés:
 	 	 	 	 	 	 	
 	 Mennyiségi szempontok	 Minőségi szempontok	 Kifejezőképesség	
 	 elemei	 aránya	 elemei	 aránya	 elemei	 aránya	
 Problémamegoldó (rövidebb)	 az ismeretek mennyisége	 70%	 a feladat megértése, 
a szaknyelv használata, 
a lényeg kiemelése	 20%	 világosság, nyelvhelyesség, helyesírás	 10%	
 Elemző (hosszabb)	 az ismeretek mennyisége 	 60%	 a feladat megértése, 
a szaknyelv használata, 
a lényeg kiemelése, 
a téma kidolgozottsága, 
az ismeretek mélysége, 
a megközelítés sokszínűsége	 30%	 világosság, nyelvhelyesség, helyesírás, tartalmi és formai elrendezés	 10%	
Az előírásnak nem megfelelő feladatválasztás esetén a megoldás nem értékelhető. A többletmegoldások a végső pontszámba nem számíthatóak bele.
Szóbeli vizsga
A szóbeli vizsga alapvetően a történelmi jelenségek és események tematikus szempontú (problémaközpontú) bemutatását kívánja a tanulóktól. A történelmi események és jelenségek problémaközpontú bemutatása nem igényel a témakörökben megjelenőknél több konkrét ismeretet (név, évszám, fogalom stb.), hanem az elsajátítottak alkalmazását várja el.
Tartalmi szerkezet
A szóbeli témakörei:
Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra
Népesség, település, életmód
Egyén, közösség, társadalom
Modern demokráciák működése
Politikai intézmények, eszmék, ideológiák
Kontinentális, világméretű konfliktusok és nemzetközi együttműködés
Tételtípusok:
Kisebb korszak történelmi problémájának részletezőbb bemutatása;
és/vagy
Egy összetettebb és/vagy több történelmi korszakon átívelő probléma áttekintő bemutatása.
A tételcímek jellemzői, összeállításuk
A szóbeli tételek címét az előírt témakörök és vizsgakövetelmények alapján a vizsgaközpont által felkért szóbeliztető bizottságok határozzák meg, a vizsgát megelőző egy hónapban. A felsorolt témakörökből a bizottság témakörönként öt-hat tételcímet, összesen legalább harmincat fogalmaz meg. A tételcímek kijelölésekor törekedni kell változatos, a problémamegoldást ösztönző, valamint a történeti (szöveges, képi, grafikus, tárgyi stb.) forrásokon és térképeken alapuló feladatok megfogalmazására.
A konkrét szóbeli tételcímeknél is érvényesíteni kell azt, hogy a feladatok 60%-ban a magyar, 40%-ban pedig az egyetemes történelemhez kapcsolódjanak, és az összes feladat 50%-át a XIX. és a XX. század történelme adja.
Az értékelés a vizsgakövetelmények szerint az alábbi szempontok és kompetenciák alapján történik:
 Szempontok, kompetenciák	 %	
 A feladat megértése, tématartás, a lényeg kiemelése	 20	
 A megközelítés sokszínűsége	 10	
 Világosság, nyelvhelyesség, a felelet felépítettsége	 10	
 Források használata és értékelése	 10	
 A szaknyelv alkalmazása	 10	
 A Tájékozódás térben és időben	 20	
 Az eseményeket alakító tényezők feltárása, történelmi események és jelenségek tematikus szempontú (proglémaközpontú) bemutatása	 20