Teszt a dramaturgia és színháztörténet tantárgy kollokviumához
az Apáczai Csere János Tanítóképző Főiskola hallgatói számára
(2004-05-29)

Ez a teszt kétféle változatban elérhető a http://wenczel.fw.hu , illetve a www.revai.hu/~szinkor című weblapon. A Teszt a kollokviumhoz.rtf letölthető, a Teszt a kollokviumhoz.html megnyitható. A kiegészítések után, kérem, csatolt fájlként küldje el 2004. június 04. 24 óráig a megadott címre! (Lehetőleg a szinkor@revai.hu – ra! )
*

Egészítse ki az alábbi csonka mondatokat! Ne változtassa meg a szöveg elrendezését, és ne törölje ki a jelzéseket! A kipontozott helyre (a pontok helyére!!)a lehető legmegfelelőbb szót, kifejezést írja! (MENTÉS: a  Ctrl+s billentyűk megnyomásával.) 
A megadott forrásokból tájékozódjon! 
Az egyes szövegtömbök között alig van időrendi vagy egyéb kohézió (néha, egy-egy korszak jellemzésénél előfordul), csupán az egész tananyag ismerete, vagy hosszadalmas keresés – a jelzett könyvek anyagában illetve az Interneten – segíthet a teszt kitöltésében. A kiegészítendő szöveg célja szándékunk szerint nem csupán számonkérő, hanem ismeretközlő jellegű is.  (Sok sikert! W.I. )
*
###Arisztotelész a ………………………………….
c. művében  fejtette ki a katarzis fogalmát. Ennek lényege a szánalom és a félelem (hogy mi is úgy járhatunk, ahogy a főhős), ennek nyomán erkölcsi megtisztulás, az emberi világ íratlan ###erkölcsi ……………………………-nek 
megértése.
Jegyzetek Arisztotelész tanulmányából:
Az eposzírást, a tragédiaköltészetet, a komédiaírást, a dithürambosz-költészetet, a fuvola és a lantjátékot különbözteti meg: ezek "három tekintetben különböznek egymástól: más eszközökkel, mást, máshogyan utánoznak". A tragédiában a kortársaknál ###……………………………, 
###a komédiában a kortársaknál …………………………….. 
utánoznak. Az eposzban a költő maga is szól, és másokat is megszólaltat, a lírában csak ###maga szól, a drámában az utánzott személyek …………………………………….. 
###és szólnak. A színészek számát először ………………………………. 
emelte egyről kettőre, csökkentve a kar szerepét, és a párbeszédet állítva a középpontba; a ###három színészt és a díszletezést ……………………………………………. 
vezette be. A versmérték a tetrameter helyett az iambosz lett. Az eposz megegyezik a tragédiával abban, hogy komoly tettek vagy emberek versmértékben történő utánzása. Különbözik viszont a versmértékben. A tragédia leginkább egyetlen nap idejére terjed. A tragédia tehát komoly, befejezett és meghatározott terjedelmű cselekmény utánzása, megízesített nyelvezettel. A cselekedeteknek két természettől adott oka van: a ###…………………………………… 
és a gondolkodásmód (ezek szerint érnek célt vagy vallanak kudarcot a szereplők). Az egész tragédiának tehát hat alkotóeleme kell hogy legyen: a történet, a jellemek, a nyelv, a gondolkodásmód (ahogy előadnak valamit, vagy ahogy a gondolataikat kifejezik), a díszletezés és a zene. (Két elem eszköze, egy módja, három tárgya az utánzásnak - ezeken kívül semmi más nincs.) A legfontosabb a tettek összekapcsolása, mert a tragédia nem az emberek, hanem a tettek és az élet utánzása. (Egyáltalán nem azért cselekszenek, hogy ###jellemeket utánozzanak, hanem a jellemek mutatkoznak meg a …………………
###által. - Cselekmény nélkül nem léteznék tragédia, de ……………………………… 
nélkül még lehetne...)
A további legfontosabb tényezők, amelyek által a tragédia a lélekre hat: a fordulatok és a felismerések. Nincs jellem az olyan beszédekben, amelyekben nem világos, mire törekszik ###vagy mit kerül a beszélő. Teljes az, aminek van kezdete, …………………………. 
és vége. A történet, mivel cselekmény utánzása, egységes és teljes cselekményt utánozzon; a cselekmény részeinek pedig úgy kell összekapcsolódniuk, hogy egyetlen rész áttétele vagy elvétele nyomán szétesssék és összezavarodjék az egész -- hiszen ami meglétével vagy hiányával nem befolyásolja a mű értelmét, az tulajdonképpen nem is része az egésznek. A ###történetírót és a költőt az különbözteti meg, hogy az egyik ………………………………
###eseményt mond el, a másik pedig olyat, ami …………………………….. 
A költészet tehát az általánosat, a történetírás pedig az egyedit mondja el. Nagy különbség, hogy valamilyen esemény valaminek a következtében, vagy egyszerűen valami után történik. Külön szól a fordulatról. (Az Oidipuszban például azért jön a hírnök Oidipuszhoz, hogy megörvendeztesse, és eloszlassa anyja miatti félelmét, de amikor felvilágosítja arról, hogy ki ő valójában, éppen az ellenkezőjét éri el... A felismerés: a tudatlanságból a tudásba való átváltozás. A történetnek tehát része a felismerés és a fordulat, a harmadik a szenvedés. A hiba -- válik centrumává Arisztotelész gondolkodásának. A bonyolult szerkezetű tragédiában a jól felépített történet: egyszerű, a változás szerencséből szerencsétlenségbe visz (mégpedig nem hitványság, hanem súlyos tévedés miatt). Ha baráti vagy rokoni viszonyokon belül megy végbe a szenvedés, az szánalmat kelt: ilyen témákat kell keresni. A drámai jellem ábrázolásának követelményei: derék, hőshöz illő, a hagyományhoz való hasonlóság, következetes ábrázolás. A felismerés (megértés, rádöbbenés) legjobb fajtája az, ha magából a cselekményből, meglepetés nyomán jön létre. A szereplők magatartásába bele kell helyezkednie a költőnek...A tragédia egyik része a bonyodalom, a másik a megoldás. A ###karnak a ………………………………. 
egyikének szerepét kell betöltenie. A gondolkodásmód körébe tartozik mindaz, amit a ###……………………………….. 
által kell elvégezni. (Bizonyítás, cáfolás, érzelmek felkeltése...)
*
###A tragédia olyan …………………… 
###műfaj, amelyben emberi ………………………….. 
nyomán új értékek tételeződnek. A tragikus események akcióiban a drámai hősök ###……………………………………….. 
###működnek, amely teleológiákhoz akár az …………………………. 
árán is ragaszkodnak. A tragikus hős tehát áldozatok árán képes arra, hogy helyreállítsa a mű ###alapszituációjában ……………………………………. , 
###…………………………………………….
világrendet. Amint helyreáll a világrend, a nézőnek (olvasónak) a ###………………………………..
élményében van része: sajnálja ugyan az áldozatot hozó hőst, de öröm számára, hogy az általa is sejtett emberi normák szerint működik a világ. 
###A komédia ………………………………………………. 
###leleplezésére szolgáló drámai műfaj. A helyzet- és a ……………………………………. működteti. 
A színmű (másképp: középfajú dráma) nem feltétlenül tragikomédia, bár tartalmazhatja annak elemeit. A színmű cselekménye komoly, de a történet kimenetele nem ###…………………………….. 
###(Első teoretikusa ………………………………..) 
Olyan drámát (drámai költeményt) nevezhetünk világdrámának, amelynek témája az egész ###………………………………(egyetem) 
###és az …………………………..(-iség) sorsa. 
###Ez egyben emberiség-dráma is, mert a főszereplő az ……………………………….. 
Általában egy vagy több szimbolikus figura képviseli e küzdelmekben az embert (pl. ###Ádám……………………………………………………………………………………). 
###A drámamodellek: konfliktusos, ……………………………………………, ###…………………………………….. . 
###………………………………………. dráma pl. Shakespeare Lear királya.
*

A KOMIKUM: esztétikai minőség, lényegi jellemvonása az, hogy valamely, önmagát szabadnak-szépnek mutató személy vagy jelenség belső korlátozottsága, alávetettsége, rútsága ###………………………………………………… 
jellegű csattanóval lelepleződik.

A komédia értékhiány 
###………………………………………
vált ki nevettető hatást.

 A MISZTÉRIUMJÁTÉK: a liturgikus drámából a 14. században kialakult színjátéktípus, ###mely rendszerint …………………………………. 
életét dolgozta fel a 10-12 szimultán színpadkép segítségével, s epikus modorú előadása több napig is eltartott. Eredetileg a liturgia része volt, majd a templomból kikerült 
###…………………………………………… 
térre, s ezzel párhuzamosan tartalmilag és formailag egyaránt önállósodott. Allegorikus alakok küzdenek benne.

A MITOLÓGIA: valamely közösség mítoszainak összessége, rendszere.
Démétér kultuszának főhelye Athén közelében, Eleusisben volt. Itt titkos szertartások között ###ünnepelték az istennőt, leányával, …………………………………. 
együtt, akit egyszerűen Korénak, a "leány -istennek is neveztek. E szertartásokon a beavatottak számára a halál titkait mutatta meg a hierophantés, a "szent dolgokat megmutató" pap. Hogy mi volt az közelebbről, amit láttak a boldog szemek, nem tudjuk megmondani. Beavatatlanok előtt titok volt, akik be voltak avatva az eleusisi misztériumokba, híven őrizték a titkot. Csak annyi bizonyos, hogy a szent cselekmény középpontjában ###……………………………………… 

elrablása állt. Démétér leányát elrabolta a halál ura; az életet sarjasztó termékeny föld leányát az alvilág királya kényszeríti esküvőre, de ha magánál tartja is a terméketlen és kopár télen át, kénytelen visszaengedni anyjához az év egy részére legalább. A föld magába fogadja a magot, mint ahogyan magába fogadja a halottakat is, mert tavaszra új élet sarjad, a mag rothadása a televényben egyszersmind az új élet erjedése is, ezért Démétér jelenléte a földben a halál utáni életre is ígéretet jelentett. - Magát a beavatást, a legszentebb hittitkok megismerését, hosszú előkészület előzte meg. Akit ősszel beavattak, az már tavasszal részt vett egy előkészítő, beszentelő szertartáson, azaz keresztülment a beavatásnak egy alacsonyabb fokozatán. Eleinte csak attikai polgárok lehettek mystések, "beavatottak", később, mikor a görögség nemzeti egységének az öntudata kialakult, minden görög kérhette fölvételét, bebocsáttatását a szent "karámba", de a barbárok ki voltak zárva belőle. A beavattatás a halálon keresztül vitte új életre a lelkeket, a szertartáson az új mystés mellett a halotti fáklyát is meggyújtották és fejét ###betakarták, hogy láthatatlanná legyen, mint maga ………………………………, 

és mint az alvilág többi lakója. Hogy a halálnak ehhez az átéléséhez milyen szertartások segítettek, azt éppen oly kevéssé tudjuk, mint ahogyan nem ismerjük azt a vigasztaló tanítást sem, mely a beavatottak számára a halál gondolatát megnyugtatóvá tette. Csak azt tudjuk, hogy Eleusisben a beavatottaknak a halál után a beavatatlanokétól eltérő sorsot ígértek; ki keresztülment a misztikus halálon, az ismerte a halál értelmét és nyugodt lélekkel nézett elébe, tudva, hogy a halálban új élet kezdődik számára.

Az Olympos lakói közt ketten vannak, akiknek mítoszában hangsúlyozottan jut kifejezésre, ###hogy halandó anyától származnak. Az egyik Héraklés, a másik …………………………

Mindkettőnek atyja Zeus, és anyja földi királyleány : Héraklésé Alkméné, ###………………………………… 
Semelé, Kadmosnak, Thébai királyának leánya. Mindkettő nehéz földi út után, sok szenvedéssel érdemli ki, hogy az Olympos lakói közé felvétessék és éppen ez a földi út mítoszuk leggazdagabban kidolgozott részlete. Ezáltal mindkettő bizonyos tekintetben példát mutat az embereknek az isteni élet megközelítésére. De itt már szembetűnik nagy ellentétük is : Héraklés az önfegyelem, az önkorlátozás, az aszkézis mintaképe, ###………………………………. 
a nagy szenvedélyeket felszabadító és felkorbácsoló eksztázis istene. Hozzá köthető a ###PATHOSZ szó, mely egyszerre jelentett ………………………. 
###és …………………………………………….

Földi útjuk mítoszai éppen ezt fejezik ki : Héraklést már anyja, nagy küldetése tudatában, ###szűkös élelmen tartja, igénytelenül neveli, ……………………………………. 

a nysai nymphák az erdő és a vízmellék bőségében ápolják, hogy első tettével szőlőt ültessen és egész erdei kíséretét a bor mámorával ismertesse meg. 
*
A görögök a költészetet a Múzsák ajándékának, a …………………………………………….. a Múzsák által kinyilatkoztatott igazságnak tekintették. (A mítosz más megfogalmazásban: ###természeti vagy társadalmi törvény ……………………………………………. ###megfogalmazása egy vagy több ………………………………………………… történetben.)

*

###Maga Theszpisz felöltözött ………………………………………. 
istennek, kísérői kecskefejjel, kecskének álcázva magukat, egymással beszélve-énekelve eljátszották az isten hazatérését szülővárosába, Thébába. Az éneklő kecskékről ezt az ###istentisztelő és mégis szórakoztató látványt ……………………..
###éneknek nevezték azonnal. Kecske görögül „………………………..", 
###ének pedig „……………………..". 

Tehát kecskeének, az tragoidia. Azóta nevezi az egész emberiség, mi is, a komoly hangú színjátékot tragédiának. — Ez a sajátos átmenet vallásos szertartásból gyönyörködtető közös szórakozásba, előbb Athénben, majd szerte a görög városokban hamarosan megismétlődő alkalom lett: egyszerre áhítat és szórakozás. Athénben egymás után jelentkeztek költők, akik szöveget írtak a magát „képmutató"-nak (görögül hipokritesznek) nevező játékosnak és a kórusnak. Ezt évről évre tavasszal és ősszel megismételték. Nagy lelátót is emeltek, mert tömeges volt az érdeklődés. A játékok megvalósítói már belépti díjat is kértek. Tehát a következő évszázadban a kilencvenes-nyolcvanas években már kialakult szokás lett a színjátszás.
*
Drámatörténet, ragédiák:
Azt is mondhatjuk, hogy vele kezdődik a drámatörténet. A műfaj előzménye, a Dionüszosz istennek öltözött színjátszó pap és a mámoristen kísérőinek, a kecskebőrbe bújt kórusnak egymás szavára válaszolgató beszélgetése ugyanis már valamivel előbb, Kr. e. 543-ban felhangzott Athénban az összegyűlt nép gyönyörködtetésére, de ebben még nem volt jelen az ellentétes törekvések összeütközése, vagyis a későbbi értelemben értendő konfliktus. Ez még csak látványos „kecskeének" volt. (Kecskeének görögül „tragoidia", ebből lett a további évezredek tragédia elnevezése.) Mégis kétségtelen, hogy ezt az újfajta látványos játékot kell a drámai műfaj előzményének tekinteni. - Közismert, hogy ezt a nagy hatású újítást egy ###……………………………….. 
nevű, Eleuszisz falujából érkező Dionüszosz-pap találta ki és mutatta be Athénban. Hatásos volt és divatos lett, de hogy dráma legyen belőle, ehhez egy nagy költő kellett, aki két ###személy beszélgetésében (görögül „…………………………………"-ában) 

valósítja meg a most már merőben új műfajt jelentő drámai cselekményt. Ezt a Kr. e. V. ###század első évtizedében …………………………………………. 
volt képes elképzelni és megfogalmazni. Ez időrendben egy-két évszázaddal előbb történt, mint az ettől messzire kialakuló kínai, majd indiai színjáték kezdete. Ezért mondjuk ###vitathatatlanul, hogy …………………………………… -szal
kezdődik a dráma világtörténete.
*

Szophoklész: Antigoné
###A szereplők tömbszerűek (egy - végig …………………… - 
###tulajdonságcsoporttal rendelkeznek és nem ……………………….).

###……………………………. hős Antigoné, mert áldozathozatalával olyan katasztrófát idéz ###elő, amely - bár ………………………………………-sal 
jár, de új értékek is tételeződnek; tehát megváltozik az alapszituáció, helyreáll a "világ" ###……………………………………..-je.
###A maga szempontjából ……………………………-nak 
is igaza van, ezért képes a végsőkig kiállni érte; csakhogy az igazához való ragaszkodás zsarnoksághoz vezet, amely nem veszi figyelembe a legfontosabb erkölcsi emberi tényezőket.
###A konfliktus a két főhős (Antigoné és Kreón) drámai ……………………………….; 
oka kettőjük különböző világrend-elképzelése, közösségről való hite, tudása (egyikük a család, a kisközösség a szabad emberi döntés és cselekedet híve, másikuk az általa elképzelt ###………………………………………………. 
mindenáron való biztosítása, a nagyközösség, a város nevében, valójában azonban egyszemélyi, zsarnoki döntéssel, mások véleményét nem figyelembevéve.
###A két főhős ún. …………………………………. (tételezett célja) más, ehhez más eszközrendszer áll rendelkezésükre: Kreónnak a hatalom, a katonaság, Antigonénak az ###…………………………………………….. 
(emiatt is erkölcsi fölénybe kerül Antigoné).
E teleológia miatt (Kreón döntése és Antigoné életelve, magatartása miatt) mindketten ###kénytelenek ……………………………….. 
lépni, így az ún. tettváltás-sorozat nyomán (többszörös késleltetéssel, ún. retardációval) eljut a ###darab a tetőpontig, a …………………………………….ig, 
amelynek nyomán nem következhet más, csak a KATASZTRÓFA, a teljes összeomlás. (Kreón összeomlása nem tragikus bukás, 
hanem megérdemelt bűnhődés.) A katasztrófa után élheti át a közönség (az olvasó) a ###……………………………………………-t, 
mely összetett érzelem: egyrészt szomorúság, bánat, felháborodás (mert értékek, életek pusztulnak), másrészt erkölcsi megtisztulás-érzés, fellélegzés, az erkölcsi világrendbe vetett hit megerősödése, és elégedettség (mert megbűnhődött, akinek bűnhődnie kellett). 
###A …………………………………… 
nem csupán a tragédiára jellemző, általában a jó művek sajátja (mondja Lukács György Az esztétikum sajátossága c. munkájában). A drámai cselekmény tehát alapvetően "benne rejlik" ###(inherencia) az alapszituációban és a hősök teleológiájában, és a ###…………………………., 
###…………………………., ………………………………………… 
hármas egységében zajlik a görög tragédiákban; az akciókból (drámai cselekvés, tett) és a dikciókból (a hősök megnyilatkozásai, dialógusok, monológok), illetve a dráma egyéb szereplőinek megnyilatkozásaiból szerzünk tudomást róla. 
###Ennek rendje az Antigonéban: prologosz,(expozíció), ………………………., 
###epeiszodion (a bonyodalom kezdete) ……………………………… (állókar), ###…................................. (végkifejlet, katasztrófa).

Antigoné az epeiszodionokban mindig tripodikus ritmusú sorfajtában szólal meg. 
###A tripódia …………………………………………………………

*
A GLOBE színház felépítése és hatása a dramaturgiára:

###Az épület kör vagy ………………………………… 
###alakú. A földszinten voltak az állóhelyek a ……………………………………….. 
számára. A falak mentén, három szinten erkély húzódott. Itt voltak az ülőhelyek az arisztokraták, a módosabb polgárok számára. A nézők összetétele tehát rendkívül heterogén volt.
Dramaturgiai következménye:
Olyan drámát kellett írni, mely a közönség minden rétegét kielégíti. 
###A Hamlet esetében a …………………dráma, 
a kísértettragédia keveredik, alkot szerves egységet a filozófiai drámával. Shakespeare az ###utolsó a drámatörténetben, aki megteremti akció és ………………………………… 
egységét, aki magas művészi szinten teremt összhangot a drámatörténet arisztokratikus és populáris vonulata között. 
A színpadfelépítés:
Egy nézőtérre benyúló kötény- vagy előszínpad; a tényleges nagyszínpad, mindkettő a szabadtéri jelenetek számára. A színpad hátulján függönnyel elválasztható rész, az ún. ###szobabelső jelenetek számára. E fölött ……………………………, az ………………..- vagy bástyajelenetek számára.
Dramaturgiai következménye:
Lehetőséget teremt a szimultán jelenetekre, a le- és kihallgatásokra. 
Az épületek fedetlenek, az előadásokat általában délután három órától sötétedésig tartják. ###Díszlet …………………………., 
illetve csak jelzésszerű.
Dramaturgiai következménye:
Bár a nézők elfogadják a színpad felépítéséből következő konvenciókat, a drámai szövegnek akár direkten, akár metaforikusan rendkívül információgazdagnak kell lennie (pontosítani a helyszínt, időpontot, stb.) 
###Az előadást ………………………………………. 
nélkül játsszák, függöny nincs. A Shakespeare-drámák felvonásokra tagolása csak a ###……………………….
század második felében történik meg. A jelenetek határát a szereplők ki és bevonulása jelzi.
Dramaturgiai következménye:
Meg kell oldani a halottak kivitelét. Be kell építeni olyan jelenetet vagy utasítást, mely révén ez megoldható. 
A színtársulat 12–16 főből áll, állandó szerepköre csak a tragikus hősnek és a komikus ###színésznek (=clown) van. A női szerepeket ………………………………………… 
játsszák.
Dramaturgiai következménye:
Több a szerep, mint a színész; így bizonyos szerepeknek összevonhatóaknak kell lenniük. 
A színészi játék:
A harsánytól jut el fokozatosan a belső átélésig (lásd: Hamlet utasításai a színészkirálynak, illetve a Szentivánéji álom mesterember-jelenete és az azokra tett megjegyzések). 

A shakespeare-i dráma jellemzői
###Nem követi az …………………………………..-i 
drámaelméletet és az ezen alapuló színjátszást, nem a görög hagyomány szerves folytatója. De rendkívül sokféle hagyományból merít, s felhasználja kortársai drámatechnikai és dramaturgiai újításait:
Senecától veszi át a nagymonológokra való építkezést; a halállal szembenéző ember sztoikus nyugalmát. 
###A ……………………………….. 
drámából veszi át tér és idő szabad kezelését, a hangulati ellentételezést és a hangnemek kevertségét (Shakespeare-nél a műfajt mindig tragikum és komikum egymáshoz való viszonya és aránya dönti el). 
Kortársai közül Kyd: Spanyol tragédia című műve, mint bosszúdráma a Hamlet előképének ###tekinthető. …………………………………………….-tól 
veszi át a nagyformátumú hősökre való építkezést és a verselést, a blank verse-t.

Shakespeare művei:
a.	Királydrámák:
II. Richárd
###………………
b.	V. Henrik
VI. Henrik
IV. Henrik 
c.	Lírai tragédiák:
Rómeó és Júlia 
d.	Vígjátékok:
Szentivánéji álom
Sok hűhó semmiért
###…………………………..
Vízkereszt vagy amit akartok
Ahogy tetszik
A windsori víg nők
Lóvátett lovagok
A két veronai nemes
Tévedések vígjátéka 
e.	Nagytragédiák:
Hamlet, dán királyfi
###…………………………….
Macbeth
Othello, a velencei mór 
f.	Római tragédiák:
Julius Caesar
Antonius és Kleopátra
Coriolanus 
g.	Regényes színművek:
Pericles
Cymbeline
Téli rege
Szeget szeggel
A velencei kalmár
Minden jó, ha vége jó
Trolius és Cressida 
h.	Az életmű jelképes lezárása:
###…………………………………………. (Prospero eltöri varázspálcáját) 
i.	Az életmű utolsó darabja:
VIII. Henrik 
*
###A BAROKK: a ……………………………………. 
követő korstílus kb. 1530 és 1750 között, jellemzői az ellentétek szembeállításából, lendületességéből és ünnepélyes pompából állnak - a barokk irodalmi művekre jellemző az ###antik és a ……………………………………….. 
mitológia látomásos megjelenítése, a nyelvi pátosz és cikornyás, zsúfolt stílus. Neve az olasz ###………………………….. 
szóból származik, mely a szillogisztika egyik, bonyolultságot, nyakatekertséget kifejező alakzatának elnevezése. Az irodalmi barokk értelmezése mindmáig vitatott kérdés, mivel a fogalom használata nemzetenként változó: az angol irodalomtörténészek, pl. Shakespeare-t a reneszánsz csúcsának tartják, a németek ugyanőt a barokkhoz sorolják. Egy biztos: a barokk irodalom egyik legfőbb törekvése az idő, a mozgás, a változás, az elfutó ###………………………….. 
###megragadása. Fő jellemvonása, a nyelv ………………………………………-us 
kezelése, a stílus képszerű elemeinek túlburjánzása.

A spanyol barokk színházak és a szcenika
A hanyatló világbirodalomban a spanyol színház fejlődési vonala viszont felfelé ível, s Calderón "világszínház" koncepciójában érkezik el a tetőpontra. A spanyol barokk színház mintegy fordított tükörképe annak, ami Spanyolországban és Spanyolországgal történt, szinte pótolva a színpadon egy illúziót keltő álomvilággal azt, ami az életből hiányzott vagy fokozatosan eltűnt.
A spanyol barokk színháznak három változatát lehet megkülönböztetni: 
l. a népies jellegű corral-színházat, 
2. az udvari színházat, és 
3. az úrnapi játékot.
A corrales, vagyis a három vagy négy ház által határolt téren vagy udvaron felépített színházak ugyanolyanok voltak, mint Cervantes idejében. A Calle de la Cruzon 1579-ben és a Calle del Principén 1582-ben épült corralok a XVII. században is vezető színházai voltak Madridnak. A színpad két oldalfalát és hátterét egy balkonszerű galéria horizontálisan osztotta ketté, a felső részt "alto del teatro "-nak nevezték. A színpad padlóján, a "tablado "-ra állították fel a mozgatható díszletelemeket. Egyébként a corral-színpad rendkívül egyszerű ###volt. Használtak egy köztes ………………………..-t 
a jelenetváltozásokhoz és a hátsó színpad bevonására, illetve kirekesztésére. Ezekhez járultak a XVII. század elején egyszerű, keskeny oldalfüggönyök, amelyekre fákat és ###………………………………… 
festettek. Sokszor egy nagy, mozgatható vászonfalra is festettek épületet, amelyet aztán egyszerűen betoltak a színpadra. Egyre inkább alkalmaztak repülőszerkezeteket és süllyesztőket is. Ezzel szemben még a XVII. században is hiányzott a színpadot lezáró előfüggöny (kortina), s ezért - akárcsak az Erzsébet-kori angol színpadon - továbbra is ###lényeges dramaturgiai és rendezői probléma maradt, a ……………………………………. kivitele a színpadról.
De Madridon kívül más városban is építettek állandó corral-színházakat. Valenciában már 1583-ban működött egy corral-színház. 1602-től rendszeres előadások folynak Córdobában, 1606-tól pedig Zamorában.
###A legfontosabb színházi városnak számított ………………………………….. 
1607-ben épült itt a Coliseo színház, majd 1611-ben a Teatro Sona Elvira. 1611 - 14-ig az előbbiben 258, az utóbbiban 268 előadást tartottak. De voltak állandó corral-színházak Zaragozában, Valladolidban, Barcelonában, Granadában és Toledóban is. A jelentős vándortársulatok elsősorban ezekben a városokban játszottak. 
1620-től a nyilvános színházakban is alkalmazzák a színpadi ###…………………………………………….. 
és egyéb illúziókeltő eszközöket, mint ahogyan az 1609-ben Itáliában felfedezett kulissza alkalmazása is mindinkább elterjed.
Jellemző, hogy Lope de Vega egyáltalán nem használja ki a színpadnak ezt az újszerű technikai gazdagodását, hanem megmarad sajátos költői kifejező eszköze, a szövegdíszlet mellett. Megvetően jegyzi meg egy helyen, hogy a színház feloldódott a vásznak és szegek részére készült keretszerkezetben. Másutt gúnyolódva utal a látványos darabokra, "amelyekben az ács segít hozzá mesterfogásaival és terveivel, ahol szörnyetegek szálldosnak föl-le az égből, ahol a színpad olyan, mint valami íróasztal, csupa fiók és függöny, s úgy fel van osztva, akár egy sakktábla ".
Lope de Vega idejében ugyan még nem díszítették be a corral-színpadot, de annál nagyobb ###pompát fejtettek ki a ………………………………………..-ben, 
ami nyilván azért nem zavarta a költőt, mert a ruha a színész és az általa megjátszott alak közvetlen tartozéka volt, s jellemét, foglalkozását, társadalmi helyzetét és rangját is meghatározta.
*

###Az pedig Arisztotelész félreértésén alapult, amit Boileau „………………………… 
egység"-nek nevezett. Arisztotelész elvárja, hogy a nézők azonnal értesüljenek róla, hogy a ###cselekmény hol és ………………………… 
játszódik: például Aulisz városában a trójai háború kezdetekor. A görög elméletben a „cselekmény egységéről" is szó van, vagyis hogy áttekinthető legyen, ami történik. Boileau ###azonban ezt a három egységet a tér, idő és a ……………………………………. 
egységét - úgy magyarázza, hogy elvárja: minden mozzanat, jelenet, felvonás ugyanazon a ###………………………… 
###játszódjék, az „idő egységét" pedig egy ……………………….., 
###vagyis ………………………… 
órában határozza meg. Ez a legkövetkezetlenebb elvárás, hiszen egy nap eseményei fennakadás nélkül úszhatnak át a következő órákba. A cselekményegység nála azt jelenti, ###hogy nem lehet a cselekményben ………………….
szál. Ez még a görög drámáknál sem mindig volt igaz, de a reneszánsz és barokk drámáknál - Shakespeare-nél és a spanyoloknál - egyenest elképzelhetetlen. A francia klasszicizmus világhatása így két évszázadon át gördített indokolhatatlan akadályokat a drámaírók elé.
*
Bánk bán visszafogott, olykor túlságosan is megfontolt, tépelődő ember; őszinte, féltő sze###relmes férj, …………………….. 
lélek, felelős „nagyúr”, passzivitása olykor érthetetlen, konfliktusa a ###…………………………………………… 
###konfliktusa. Bizonytalansága a családi sérelem és a ……………………………….. 
sérelem összefonódásából következő késleltetéssel függ össze: „Mint vándor a hófúvásokban, lelkem úgy ingadoz”
Passzivitásának megnyilvánulásai: nem csap le Ottóra az I. felvonásban; a királynő hívására megy Gertrudishoz; a tőrt nem ő emeli fel, hanem Gertrudis. Gyilkossá válásában szerepet kap a visszafojtott indulat.      
###Gertrudis: ellenfele és ellenpontja Bánknak; a ……………………………. 
mániákusa, erős akaratú, aktív, elszánt, erős egyéniség, több vonatkozásban ő az események mozgatója; viselkedése felemás: „nem egészen érhető”; kérdés: milyen mértékben bűnös (a családi életében, hivatalában, nemzetiségében megalázott Bánkot ő teszi gyilkossá).
    „Meghalni – nem királyi székben – ah” 
II. Endre bizonyára nemeslelkű; egyébként kidolgozatlan.
###Petur: nagy indulatú, súlyos egyéniség, de Bánknál …………………………… 
látókörű, egysíkúbb jellem; beszéde nyers, erőteljes: „csontjaimmal meráni gyerekek fognak tekézni”
###Ottó: elkényeztetett, gyáva ………………………., 
„bíboros gazember”, beszéde tétova, udvarlása mesterkélt.
###Biberach: embergyűlölő, ravasz, cinikus …………………………….; 
beszéde kétértelmű, olykor szellemes; félszívvel segíti urát és cinkostársát: „Ott van a haza, hol a haszon”.
###Melinda: érzékeny, okos, …………………………………………… (férjénél mintegy húsz évvel fiatalabb).
„Pokolbeli tűz ége csontjaimban”
„Én bűntelen vagyok”
Tiborc:  patriarchális kapcsolatban van Bánkkal (életét mentette meg).
Az érdekegyesítés gondolatát az ő személye közvetíti: „de adhatsz-é hát mindenik szűkölködőnek?”
     Panasza – körülményes mondataival – az utolsó érv Bánknak a számonkéréshez.
###Izidóránál  „az ész …………………………….., a fejecske kong” ((Idézet!!))
*
A jellemkomikum lényege, hogy olyan külső és/vagy
 ###……………………               ……………………. 
láttat a szerző a szereplő cselekedtetésével és beszéltetésével, amely tulajdonságok – egyrészt eltérnek az általános emberi normától, másrészt túlhangsúlyozzák az adott kor hibás beidegződéseit. A helyzetkomikum nevettető és a néző/olvasó szellemi (vagy más) ###…………………………………. 
sugalló hatása a drámaíró által létrehozott szokatlan (vagy nagyon is ismert !) szituációkból ered. (Pl. lánynak öltözött fiúnak egy másik fiú udvarol, mert azt hiszi róla, hogy lánya - a szereplőnek tehát információhiánya van a nézőhöz/olvasóhoz képest.) A jellemkomikumban ###és helyzetkomikumban egyaránt rejlik ……………………………………, 
illetve szatíra és humor. (A szatíra a komikus vétség ###…………………………………………….. 
célzatú leleplezése.) 
*
###A drámai költemény elnevezést először ………………………………. 
###használta a Manfréd c. alkotásával kapcsolatban. ………………………………… 
is drámai költeménynek nevezte a Faustot. A drámai költemény tehát inkább olvasásra mint színpadi előadásra szánt, lírai elemekkel átszőtt (verses) dráma. (Dialógusokban íródott.) Líraisága abból fakad, hogy minden cselekmény a szerző ###………………………………………….. 
###hordozza. E …………………………………. 
az alkotónak az embertárshoz, nemzethez, emberiséghez, világmindenséghez való viszonyát tárja fel. 
*
ABSZURD DRÁMA: antidráma - a második világháború után létrejött drámai irányzat. ###Megteremtői: ………………………….., 
###Adamov, Ionesco, Genet - a társadalmi létet ……………………………………..-nak, 
az embert tehetetlen lénynek tekintik - ennek ábrázolására újszerű dráma és színpadtechnikát hoztak létre. Az abszurd dráma úgy igyekszik kifejezni az emberi állapot értelmetlenségének és a racionális megközelítés alkalmatlanságának érzetét, hogy nyíltan szakít a racionális megoldásokkal és a logikus gondolkodással. Míg Sartre és Camus az új tartalmat a régi konvenciók keretében fejezi ki, addig az abszurd dráma egy lépéssel továbbmegy, és megpróbál egységet teremteni tartalom és kifejezési forma között. Az abszurd dráma ###lemondott arról, hogy ………………………………-kel 

bizonygassa az emberi állapot abszurditását; pusztán csak bemutatja azt - létében, konkrét színpadi képek révén. Az abszurd dráma a nyelv radikális devalválására törekszik; olyan költészetre, amelynek maga a színpad konkrét képeiből kell kialakulnia.

***

[0-3 hibapontig    jeles
4-7 hibapontig     jó
8-11 hibapontig   közepes
12-17 hibapontig elégséges
18 hibaponttól     elégtelen ]