Meleg csőhajlítás

A meleg csőhajlítás előnye
patentíves eljárással
szemben az, hogy az adott csőszakasz egy szál
csőből kerül kialakításra ezért nincs
felesleges varrat, emiatt megbízhatóbb.

Manapság a meleg csőhajlítást az
1”
alatti méretű csöveknél alkalmazzák.
Ennél nagyobb átmérőjű
csővezetékeknél már patent ívet
használnak.

A csövön be kell jelölni az ív
középpontjának helyét, majd az ív
szögének és méretének megfelelő
távolságot a középpont két oldalán. A
jelölést a cső palástján körbe kell vinni.

A két jelölés közötti
csőszakaszt hegesztőpisztollyal egyenletesen vörös melegre
kell hevíteni.

Ügyelve arra, hogy a melegített terület
határait jobban fel kell hevíteni, mert ezen a szakaszon
gyorsabban hűl le az anyag.

Amikor megfelelő hőmérsékletű
az anyag, először csak 30°-ot kell hajlítani, majd az
ívet satuba fogva, két kézzel tovább kell folytatni
a hajlítást a kívánt mértékben.

A hajlítás szögét
derékszöggel kell ellenőrizni még a teljes
kihűlés előtt, és el kell végezni a
szükséges módosításokat. Az
elkészült ívet le kell hűteni, ügyelve a cső
végén kíáramló gőzre. A nem
kellően lehűtött ív még változtathat az
alakján a következő hajlításkor.

Dim

~d

R

S

k

"

mm

mm

mm

mm

3/8

20

40

60

20

1/2

25

50

75

25

3/4

30

60

90

30

1

40

80

120

40

5/4

50

100

150

50

6/4

60

120

180

60

2

80

160

240

80

Dim      a
cső névleges mérete ’’-ban (col)

~d        a
cső kerekített külső mérete

R         hajlítási
sugár

S          hajlítási
hossz

k          rövidülési
tényező

Derékszögűív

R = 2d

s
= 1d

ha

A gyakorlatban R=2d ezért a melegítendő
csőszakaszt úgy jelöljük be derékszögű
hajlításnál, hogy az ívközép
jelöléstől visszamérünk 2 d-t és előre
pedig 1 d-t.

Etage vagy emeltív

d

d

Az etage vagy emeltív két ellenkező
irányú 45°-os hajlítást jelent.

45°-os hajlításnál a
melegítendő csőhossz R azaz 2d.

Kerülőív, fél-kerülőív

d

d

1,5
d

1,5
d

d

d

A kerülőív egy jobbos 45°,
egy balos 90°,
majd megint egy jobbos 45°-os hajlítást jelent.

A rövidülési tényező a
kerülendő cső fél átmérője. A kilencven
fokos ív középpontját jelöljük be
először, a tényleges méretnél 1/3 d-nél
nagyobb távolságot jelölünk, ( a kerülendő
cső átmérőjének 1/3-át kell
felmérni) majd ettől a ponttól mérjük fel a
többi távolságot.

180°-os ív

Két 90°-os ív egymás után.