Irány az ECDL

Vissza

# 4. Táblázatkezelés

## Megoldások

Bevezetés

111. oldal

1. Szövegszerkesztőben: az osztály tanulóinak személyes adatai, fizikai/kémiai táblázatok, iskolai focibajnokság beosztása stb.

Táblázatkezelőben: osztálypénz-nyilvántartás, felvételi eredmények, a focibajnokság állása stb.

Adatbázis-kezelőben: könyvtár nyilvántartása, munkahely dolgozóinak adatbázisa, múzeumi nyilvántartás a műkincsekről, menzabefizetések stb.

2. Válasz a használt programnak megfelelően.

Alapfogalmak

114. oldal

1. IV

2. Az adott szoftvernek megfelelően: pl. Microsoft Excel'97: 65 536, Microsoft Excel for XP: 65 536, OpenOffice.org 1.0.2: 32 000.

3. G13

4. Aktív cella az a cella, ahová adatot tudunk bevinni.

5. A C3:F12 tartomány celláinak száma: 40

6. A munkalap egy táblázat, a munkafüzet pedig munkalapok összessége.

A táblázat szerkesztése

118. oldal

1. A cellákba szöveges és szám jellegű adatokat írhatunk. A szám jellegűekkel műveleteket végezhetünk. A szöveges adatok alapértelmezésben balra, a szám jellegűek jobbra igazítva kerülnek beírásra.

2. Amikor a cella tartalmát töröljük, akkor csak a beírt adat tűnik el, a szomszédos cellák helyzete változatlan. Amikor a cellát töröljük, az olyan, mintha kivágnánk a cellát a táblázatból, ezáltal az aktuális sor vagy oszlop cellái elcsúsznak.

3. a) Másolandó terület kijelölése

b) Vágólapra helyezés: A) másolás esetén: Szerkesztés\Másolás, vagy Ctrl+C, vagy Ctrl+Insert, vagy ikon

B) kivágás esetén: Szerkesztés\Kivágás, vagy Ctrl+X, vagy Shift+Delete, vagy ikon

c) Új hely megadása

d) Beillesztés: Szerkesztés\Beillesztés, vagy Ctrl+V, vagy Shift+Insert, vagy ikon vagy Enter

4. Irányított beillesztéssel szabályozni tudjuk, hogy a cella értéke, a benne szereplő képlet, a formátumok stb. közül milyen jellemzőket másoljon át a program.

5. A cella jobb alsó sarkában megjelenő keresztet lefelé vagy jobbra húzva az így kijelölt területet a cella tartalmával tölthetjük fel.

6. Az adott szoftvernek megfelelően: dátum, szám, sorszám, hét napjai, hónapok neve, számtani-mértani sorozat stb.

A táblázat formázása

122. oldal

1. Szöveg írásirányának megadása, sortörés jelzése, szöveg elforgatása, kicsinyítése.

2. Ezresenként tagolt, valahány tizedesjegyre fix, dátum/idő, tudományos, pénznem.

3. A tudományos számformátum a számokat normálalakban jeleníti meg.

4. Egyéni számformátumokat akkor használunk, ha a szám jellegű adatainkat mértékegységgel együtt szeretnénk megjeleníteni.

5. Mindhárom cella formátuma úgy van beállítva, hogy ne jelenítsen meg tizedesjegyeket. Így a cellák egész számra kerekítve mutatják a beírt értékeket.
Pl. lehetséges, hogy az A1=2,4; A2=2,3, ezek egészre kerekítve 2-nek látszódnak. Az összegük 4,7; ami egészre kerekítve már 5-ként jelenik meg.

Képletek

126. oldal

1. A képleteket egyenlőségjellel kell kezdeni. A cellákra a címeikkel hivatkozhatunk. Ügyelni kell a megfelelő hivatkozási módra.

2. A relatív cellacímek másoláskor az új cella helyzetének megfelelően változnak, míg az abszolút címzésű cellák címei változatlanok maradnak.
Vegyes hivatkozást használva a sor- és oszlopazonosító közül az egyik változik, a másik nem.

3. A rögzítést a sor- vagy oszlopindex elé írt $ jellel érhetjük el.

4. E5-ös cellába kerülő képlet: =D5*B$2. F6-os cellába kerülő képlet: =E6*C$2.

Függvények

134. oldal

1. Válasz az adott szoftvernek megfelelően.

2. DARAB: a számokat tartalmazó cellákat számolja meg.
DARAB2: az értéket tartalmazó cellákat számolja meg, azaz nemcsak a számokat, hanem a szöveg jellegű adatokat tartalmazóakat is.

3.

4. Lehet különbség a két képlet által szolgáltatott érték között, mégpedig akkor, ha valamelyik cellában nincs adat. Ekkor az ÁTLAG függvény az adatot tartalmazó cellák számával osztja el az összeget, a második képlet viszont 4-gyel. Tehát ebben az esetben a második kifejezés nem az átlagot szolgáltatja, hanem annál kisebb értéket ad. Ha mind a négy cellába írtunk adatot, akkor ugyanazt az értéket szolgáltatják.

5. Az egyes résztartományokat pontosvesszővel kell elválasztanunk, tehát =SZUM(A1:D1;B3:B5), illetve =ÁTLAG(A1:D1;B3:B5).

6. Látható, hogy a KUTAT függvény használata egyszerűbb!

Hibajelzések képletek és függvények használata esetén

135. oldal

1. Valamilyen hibára utalhat, pl.: nem fér ki a cella tartalma a cellában, a cellába írt szám nem ábrázolható az adott formátumban stb.

2. A #ZÉRÓOSZTÓ hibaüzenetet akkor kapjuk, ha 0-t tartalmazó vagy üres cella értékével osztunk, esetleg üres az átlagolandó terület. Kijavításához a 0-val való osztást kell megszüntetni (a cella értékét ki kell javítani, vagy meg kell adni az átlagolandó adatokat).

3. Válasz az adott szoftvernek megfelelően. Pl. Microsoft Excel-ben az Információ kategóriában található =HIBÁS (=ISERROR) nevű függvény használható erre a célra. Paraméterezése: =HIBÁS(érték), ahol az érték az a képlet, függvény vagy cella, aminek értékét szeretnénk vizsgálni. A feladat ezután a HA függvény segítségével a következőképpen oldható meg:

4. Válasz az adott szoftvernek megfelelően. Pl. Microsoft Excel-ben:

Diagramkészítés

139. oldal

1. Kördiagram, oszlopdiagram, grafikon, pontdiagram, kombinált diagram.

2. A kész diagramok elhelyezkedhetnek külön munkalapon vagy objektumként az aktív munkalapon.

3. A kész diagram részeinek formázása úgy végezhető el, hogy a formázandó területen kettőt kattintva előhívjuk az adott egység formázómenüjét.

4. Az első diagramnál látható, hogy az egyes adatok között jelentős a nagyságrendi eltérés. Ezért a diagram gyakorlatilag értelmezhetetlen, csak a nagyobb bolygók esetén szemléletes. Az adatok sokkal áttekinthetőbbek lennének, ha ezres tagolást is alkalmaznánk.

A második diagramot ugyanazokból az adatokból rajzoltuk. A nagyságrendi eltérés itt is gondot okoz, mivel a kisebb bolygóknak megfelelő körcikkeket gyakorlatilag nem látjuk, és a feliratok is egybefolynak. Ezenkívül az is gond, hogy túl sok adatot jelenítünk meg a kördiagramon, és nincs értelme az adatok százalékos összehasonlításának sem.

5. A két diagram között az y tengely skálázásában van különbség: az első diagramnál 0-tól 80-ig terjed a skála, míg a másodiknál 45-től 75-ig. Ezáltal az értékek közötti különbség a második diagramon sokkal nagyobbnak tűnik, a grafikon azt sugallja, hogy óriási az eltérés a csapadékadatok között, míg a valóságban látjuk, hogy ez nem igaz. Tehát a második diagram első pillantásra megtévesztő.

Adatbázis-kezelő funkciók

144. oldal

1. Adatbázis: összetartozó adatok és közöttük lévő kapcsolatok.

Rekord: egy összetartozó adatsor (egy egyed adatai).

Mező: a tárolt jellemzők (tulajdonságok),

2. Adatbeviteli űrlapot akkor használunk, ha viszonylag nagyobb számú adatot kell rögzítenünk.

3. Több szempont szerinti rendezést akkor használunk, ha az első szempont szerint lehetséges egyezés.
Ilyenkor az egyező adatok közötti sorrendet a második (harmadik) szempont dönti el.

4. Az adatok összekavarodásának fő oka az lehet, hogy a rendezés előtt nem jelöltük ki teljesen a rekordokat.

5. Az AutoSzűrőt egyszerűbb szűrési feladatok megoldására használjuk. Az Irányított szűrővel könnyen tudunk különböző mezőnevek közötti
kapcsolatokat létrehozni. Ha a szűrt adatokat máshová szeretnénk helyezni, akkor mindenképpen az irányított szűrést kell használnunk.

6. Szűrőfeltételeket az ÉS illetve a VAGY műveletekkel tudunk összekapcsolni.

A táblázatok nyomtatása

144. oldal

1. Az Oldalbeállítás funkciói közül a nagyítás beállításával arányosan lekicsinyítjük a táblázatot.

2. Dátum, idő, az aktuális oldal száma, az összes oldal száma, a munkalap neve, a fájlnév (esetleg elérési úttal), tetszőleges szöveg, illetve kép.

3. Nagyítás, fent és balra ismétlődő sorok, cellarácsok nyomtatása, oszlop- és sorindexek nyomtatása stb.