Irány az ECDL

Vissza

# 4. Táblázatkezelés

##

Felmérő feladatsor

1. Hol használunk a mindennapi életben táblázatokat? Milyen programokat használna ezek elkészítéséhez? Milyen szempontok figyelembe vételével döntene?
2. Milyen többletlehetőséget ad a táblázatkezelő program a szövegszerkesztőkben elkészített táblázatokhoz képest?
3. Hogyan tudunk a táblázatok cellái között műveleteket végezni? Milyen függvények segítik a munkánkat?
4. Milyen módon lehet a táblázat celláira hivatkozni képletekben és függvényekben? Mi a különbség az egyes hivatkozási módok között?
5. Milyen diagramtípusokat ismer?
6. Gyűjtsön diagramokat a napilapokból! Vizsgálja meg őket a következő szempontok szerint:
   Szemléletes-e a diagram?
   Megfelelő-e a típusa?
   Jó-e a diagram elrendezése (feliratok, címek, tengelyek stb.)
   Nem lehet-e téves következtetéseket levonni a diagramról?
7. Hogyan lehet táblázaton belül az adatokat sorrendbe rendezni?

Felmérő feladatsor megoldásai

1. Bővebben a Bevezetés fejezet, 111. oldal.
   Pl.: órarend, naptárlap, nyitvatartás, periódusos rendszer, nyelvtani táblázatok, telefontarifák, árlista, osztálystatisztika, egy számla, adóbevallás, versenyeredmények, raktárnyilvántartás, fizikai és kémiai mérések eredményei, egy iskola tanulójának összes adata, egy banki adatbázis, egy orvosi rendelő betegeinek adatai stb. Ezek elkészítéséhez használhatunk szövegszerkesztő, táblázatkezelő illetve adatbázis-kezelő programokat. Szövegszerkesztőt akkor használunk, ha csak az ábrázolást akarjuk megkönnyíteni a táblázatos formával, nincs a cellák között kapcsolat. Táblázatkezelőt használunk, ha a cellák között matematikai kapcsolat van, ha műveleteket szeretnénk végezni az adatok között, ha diagramon szeretnénk ábrázolni az adatokat stb. Adatbázis-kezelőkkel nagy számú adat nyilvántartását, azok közötti keresést, lekérdezéseket stb. tudunk megvalósítani:
2. Bővebben a Bevezetés fejezet, 111. oldal.
   A táblázatkezelő programokkal készített táblázatok cellái között matematikai számításokat végezhetünk, statisztikai kimutatásokat tehetünk stb. Az adatokat diagramon is ábrázolhatjuk, sorrendbe rendezhetjük, bizonyos szempont szerint szűrhetjük stb.
3. Bővebben a Képletek, valamint Függvények fejezet, 123. illetve 126. oldal. A cellák között képletekkel vagy függvények segítségével tudunk műveleteket végezni. A képleteket mi magunk írjuk, és ezekkel cellák közötti kapcsolatokat fogalmazunk meg. A függvényeket a táblázatkezelő programok bocsátják rendelkezésünkre.
   Gyakran használatos függvények: SZUM, ÁTLAG, MAX, MIN, DARAB, DARABTELI, HA stb.
4. Bővebben a Függvények fejezet, 126. oldal.
   A cellákra címeikkel hivatkozhatunk, pl. A1, C5 stb. Képletekben háromfajta hivatkozást használhatunk. Ha azt szeretnénk, hogy a képletet átmásolva a cellahivatkozás az új cella helyének megfelelően változzék, akkor relatív hivatkozást alkalmazunk (pl.C5). Ha az a célunk, hogy a másolás közben a cellahivatkozás ne változzék, akkor abszolút címzést használunk (pl. $C$5). Ha a sor- és oszlophivatkozás közül az egyiket szeretnénk csak rögzíteni, akkor a vegyes hivatkozással érünk célt (pl.: C$5, $C5).
5. Bővebben a Diagramkészítés fejezet, 135. oldal.
   Kördiagram, tortadiagram, oszlopdiagram, hasábdiagram, sordiagram, grafikon (vonaldiagram), pontdiagram, kombinált diagram stb.
6. Válasz a gyűjtött példáknak megfelelően.
7. Bővebben a Diagramkészítés fejezet, 135.oldal.
   Az adatok kijelölése után megadjuk a sorba rendezés szempontjait. A táblázatkezelő program megfelelő menüpontját (általában Adatok\Sorba rendezés) vagy a sorba rendezés ikonjait használhatjuk.