Irány az ECDL

Vissza

# 2. Operációs rendszerek

## Megoldások

Az operációs rendszer és környezete

41. oldal

1. A szabvány egy termék gyártási követelményeit, tulajdonságait nemzeti vagy nemzetközi szinten magadó szabályok összessége. A protokoll hasonló a szabványhoz, csak nem a szabványügyi szervezetek, hanem egy, a szakterületen meghatározó gyártó saját szabályainak együttese.
2. Az operációs rendszer komponensei: a rendszermag, az API, a rendszerhéj és a szervizprogramok.
3. A rendszermag feladata egyrészt a hardver optimális kihasználása, kezelése, másrészt a felhasználóval és a felhasználói programokkal, más néven alkalmazásokkal való kapcsolattartás.
4. Az API egy interfész a rendszermag és a rendszerhéj, az alkalmazások, a szervizprogramok között.
5. A Windows fontosabb szervizprogramjait a Kellékek, a Vezérlőpult és a Nyomtatók mappákban találja meg. Opcionálisan mások is beszerezhetők, például a Resource Kit nevű csomagok stb.

Az operációs rendszer típusai

42. oldal

1. A multiprogramozható operációs rendszerben több felhasználó több feladata futhat látszólag egyidejűleg, egymással párhuzamosan.
2. A többfeladatos vagy multitaszking operációs rendszer egy felhasználó több feladatát képes látszólag időben párhuzamosan végrehajtani. Az egyes feladatok végrehajtása lehet többszálú is.
3. Ha az általános célú operációs rendszerek bizonyos funkcióit a számítógép-rendszer egymással összekapcsolt elemei között megosztjuk, elosztott rendszerről beszélhetünk.
4. A valós idejű operációs rendszerekben a feladatokhoz szigorú időkorlátok tartoznak. Jellemző rájuk a hardver redundanciája és az eseményvezérelt jelleg.
5. A feladatkezelőt a Ctrl+Alt+Del?Task List gyorsbillentyűkkel, vagy a Tálca?Helyi menü (másodlagos gomb)?Feladatkezelő egérművelet sorral kapja. Valószínű, hogy a rendszerfolyamatok közül az „Üresjárat” (Idle) kapta a legtöbb processzoridőt.

Fejlődéstörténet

46. oldal

1. A hardver sokkal gyorsabban fejlődik, mint a szoftver. Nincs olyan technológia a szoftverfejlesztők birtokában, ami lehetővé tenné az új hardver gyors, jó kihasználását!
2. Ha a hardvert az operációs rendszertől függetlenül tervezték, akkor – mivel nincs idő egy új operációs rendszer kifejlesztésére - hordozható op. rendszert kell rá tenni. Ez nem mindenben tudja kihasználni az új hardver lehetőségeit.
3. Ha az új hardvert a régi operációs rendszerrel kompatibilisre tervezték, akkor illesztési problémák nincsenek, de szintén rossz lesz a régi rendszer hatásfoka az új hardveren .Egy operációs rendszer akkor hordozható, ha független a hardvertől. Ez csak úgy lehetséges, ha a hardvertől független, magas szintű programnyelven lett megírva. Ilyen rendszer a Unix és a Linux.
4. A Linux a POSIX szabványon alapuló, Unix-szerű operációs rendszer. A kernelt Linus Torvalds készítette, az erre épülő operációs rendszert a GNU projekt keretében az FSF csoport hozta létre. Változatait disztribúcióknak nevezik. Az eredetileg a mikroszámítógépekre készült általános célú operációs rendszer ma már minden hardver szinten elterjedt, megbízható, multiprogramozható, olcsó szoftver lett.
5. A DOS a PC-k egyfelhasználós és egyfeladatos operációs rendszere, védelmi lehetőségek nélkül. A DOS alatt a hardver közvetlenül elérhető az alkalmazások számára, így megkerülve az API-t, nagyon gyors eszközkezelők hozhatók létre benne, különösen a játék és a multimédiás alkalmazásokhoz. Önálló hálózatkezelő funkciói nincsenek, a hálózatos operációs rendszerekkel való együttműködéshez az API segítségével lehet illesztőprogramokat írni. Maximum 1 MBájt méretű operatív címtartományt tud kezelni.
6. A Unix interaktív, többfeladatos és többfelhasználós, hálózatos operációs rendszer. A Bell Laboratóriumból származik. C nyelven írták, az első hordozható rendszer. Első verziói közepes teljesítményű hardverre készültek. Mára számos gyártó készítette el különböző változatait, elsősorban a RISC processzoros hardverekre.
7. Jó biztonsági rendszer, helyi és távolsági hálózatos szolgáltatások, a hardverhez való hozzáigazítás, a skálázhatóság és a virtuális gépi lehetőségek.
8. A virtuális gép egy operációs rendszeren szimulált számítógép, a hardver és az operációs rendszer együttese.
9. Egy számítógép hálózat minden olyan gépén változtatás nélkül futnak a Java-ban írt és bájtkódra fordított programok, amelyik Java virtuális gépként viselkedik, vagyis érti a bájtkódot.
10. Keressünk egy olyan helyet az Interneten, ahonnan a Java Virtuális Gép az adott operációs rendszerhez letölthető. Például ilyen hely a a http://www.java.com, vagy a http://java.sun.com. Letöltjük az operációs rendszerünknek megfelelő installáló programot, majd telepítjük a gépünkre.
    Ne keverjük össze a Java VM-et, a Java RE-t és a Java SDK-t. Az SDK egy programfejlesztő környezet (Software Development Kit), az RE (Runtime Environment) az SDK része, ami tartalmazza a VM-et és a Java programok futtatásához minimálisan szükséges eszközöket.

A fontosabb rendszerkomponensek

56. oldal

1. Többszálú működés alatt a felhasználói vagy rendszerfolyamatok felbontását értjük több, a processzort önállóan kezelő gépi utasítássorozatra vagy más néven szálra.
2. Start"Sajátgép"Helyi menü"Tulajdonságok" Számítógépnév lap; Start"Sajátgép"Helyi menü " Tulajdonságok" Általános lap.
3. Start"Sajátgép"Helyi menü"Tulajdonságok"Speciális lap"Teljesítmény"Beállítások"Speciális lap " Virtuális memória.
4. Start"Vezérlőpult"Rendszer"Hardver"Eszközkezelő gomb"Nézet menü"Erőforrás típus szerint" Megszakításkérés (IRQ).
5. Start"Vezérlőpult"Megjelenítés"Beállítások"Speciális"Adapter.
6. A PnP – Plug and Play – olyan perifériaillesztési technika, ami a felhasználó szerepét a minimálisra korlátozza. A készülék hardver csatlakoztatása után az operációs rendszer a periférián elhelyezett azonosítókból azt felismeri és a szükséges kezelőprogramokat beavatkozás nélkül beépíti a kernelbe.
7. Ha a periféria fel van készítve a PnP-re, akkor a csatlakoztatás mellett más dolgunk nincs. Ha nem, akkor két eset lehetséges:

7.1. A rendszer felismeri az eszközt, de a kezelőprogramot a felhasználónak kell megadni, esetleg beszerezni is.

7.2. A rendszer nem ismeri fel az eszközt. A telepítőprogramokat, amelyek segítségével a kezelőprogramok beépíthetők a rendszerbe, a felhasználónak kel beszerezni, általában a készülék gyártójától.

8. Start"Vezérlőpult"Hálózati kapcsolatok"Helyi kapcsolat"Általános"Tulajdonságok.
9. Start"Vezérlőpult"Területi és nyelvi beállítások, Területi beállítások"Magyar"Testreszabás

10. Elsősorban a gép kezelőjével, illetve a felhasználóval való kapcsolattartás, kommunikáció.
11. A prompt-ot a szöveges rendszerhéj írja ki a megjelenítőre, a kurzor elé, jelezve, hogy a rendszer felhasználói parancsot vár. A prompt tartalmazhat korlátozott mennyiségű, fontos információt is a felhasználó számára
12. A szöveges shell indításakor a rendszer közli az operációs rendszer típusát is. A Windows-os környezetben a parancssor ikonról indított program általában nem DOS, hanem Windows shell lesz. Ajánlott a rendszer dokumentációjában, vagy a Súgóban megkeresni a DOS VM segédletet:

Start"Súgó és támogatás, Keresés: DOS"DosOnly

13. Ajánlott alkalmazás: az MsWord vagy az Internet böngésző. Az ablakok elemeit a rendszer- és a kliensterületen kell megkeresni és megnevezni.
14. A dialógusablakok vezérlőelemei, a Word dokumentumablakai, az Excel Munkafüzetei például mind gyermekablakok.
15. Kétféleképpen is eljárhat:

1. Billentyűzetről a rendszermenüt Alt+Szóköz gyorsbillentyűvel kiválasztva kérjük az Áthelyezés vagy a Méret parancsot. A négyes nyíl jelzi, hogy a nyíl-billentyűkkel mozgathatunk és méretezhetünk. A méretezés megszüntetését az Esc billentyűvel kérhetjük.
2. Egérrel az egérkurzor mutatja a méretezés lehetőségét az ablakkeretek fölött. A drag-and-drop műveletet használhatjuk. A mozgatást a címsor vonszolásával lehet elvégezni.

16. A TAB billentyűvel végigviheti a billentyűfókuszt az összes, nem tiltott gyermekablakon.
17. Ez az ablak sem kizárólagos. Bár tulajdonosa van, az sem mindig ugyanaz. A tulajdonos folytonos változtatása oda vezethet, hogy a kapcsolat elveszhet. Ilyenkor a keresőablak magára marad a képernyőn.
18. A helyes válasz függ attól is, hogy a Word melyik verziójával dolgozik. A Word XP-ben például a Fájl menü Új parancsára gyermekablak jön létre, a korábbi verziókban pedig felső szintű. A döntéshez vizsgálja meg, hogy elmozgatható-e az ablak a kliens területről vagy sem, aktívvá tehető-e vagy sem!
19. A Word Nyomtatás dialógusablakát a Fájl menüből kérhetjük a Nyomtatás paranccsal. Figyelje meg, hogy áthelyezni lehet, de méretezni nem!
20. Nem kizárólagos, hiszen a billentyűfókusz a tulajdonosára vihető úgy, hogy ő maga nyitva marad.
21. Vezérlőablakokat az Office alkalmazások Nézet"Eszköztárak"Vezérlők eszköztára parancssorral kérhet. Pontos megnevezésüket az elemleírásból, működésüket pedig az alkalmazás Súgó menüjével a típusnévre való kereséssel kaphatja meg.
22. Próbálkozzon a három pontra végződő menüparancsok dialógusablakaival. Néhány kísérlet után kapnia kell tiltott vezérlőablakot, amit a rendszer kisebb kontraszttal emel ki.

23. Ha minden ablakot félretettünk a Tálcára, akkor az Asztal lesz az aktív, de az Alt+Esc gyorsbillentyűkkel cserélni tudjuk a billentyűfókuszt az ablakokon.
24. Asztal"Helyi menü"Tulajdonságok"Asztal "Háttér.
25. Asztal"Helyi menü"Tulajdonságok"Képernyőkímélő és Beállítások…
26. A nézeteket a Sajátgép vagy az Intéző Nézet menüjében állíthatja be. A lehetséges típusok függhetnek az operációs rendszer típusától. A nézetek további részleteit az Eszközök"Mappa beállításai "Nézet lapon lehet szabályozni.
27. Sajátgép"Document and Settings"Felhasználó név"Fájl"Új"Mappa"ÚjMappa.

Word"Új dokumentum"Dokumentum mentése az ÚjMappába.

Keresse meg a Word ikonját"Helyi menü"Parancsikon"Helyi menü"Másolás.

Belépés az ÚjMappába, majd Ctrl+V.

28. Az ikonról való indítást bármelyik programfájlra kipróbálhatja. A többihez az előző feladat szerint hozzon létre egy parancsikont, egy társított dokumentumot, és ezekkel próbálkozzon. A parancssorból való indításhoz keresse meg a program nevét és helyét, majd a Futtatás paranccsal vagy a szöveges shellből indíthatja a programot.

Parancsikon létrehozása: Alkalmazás ikon"Helyi menü (jobb gomb) "Új"Parancsikon.

Indítás a parancssorból: Start"Futtatás"Winword vagy Iexplore.

29. Keressen egy txt kiterjesztésű fájlt: Start"Keresés"Fájl vagy mappa keresése"*.txt

.txt fájl"Helyi menü"Társítás"Program választása"WinWord.

Visszaállítás: .txt fájl"Helyi menü"Társítás"Program választása"Jegyzettömb.

30. A műveletekhez az egérre és a billentyűzetre, vagy csak a billentyűzetre lehet szükség. Összefüggő kijelöléshez a Shift, nem összefüggőhöz a Ctrl billentyűt kell nyomva tartani az egér-klikkek mellett, csak billentyűzetről a Shift és a Ctrl mellett a pozícionáló billentyűket kell használni.
31. Lomtár"Helyi menü"Tulajdonságok"Globális fül.
32. Start"Keresés"Fájlt vagy mappát"*.tmp és állítsa be a c:\windows\temp katalógust az alkatalógusokkal együtt.

Ha a kereső végzett, Szerkesztés menü"Az összes kijelölése"Del

33. Áthelyezés történik, amit a Ctrl billentyűvel másolássá alakíthatunk.
34. Másolás történik, amit a Shift billentyűvel áthelyezéssé alakíthatunk.
35. Start"Súgó"Keresés: Beágyazás és/vagy csatolás.
36. Start"Keresés: *.bmp. Helyi menü"Másolás.

Keresse meg a saját mappáját a Document and Settings mappában és nyissam meg. Ctrl+V-vel illessze be a vágólapról a képet.

Nyissa meg a Word-öt és kérje a Beszúrás menüből az Objektum"Létrehozás fájlból parancsot. Válassza ki a kápfájlt, kapcsolja be a csatolás vezérlőt és hozza létre a csatolást.

Ha a képfájlt egy képfeldolgozóval megváltoztatja, a változás a Word dokumentumban is látszik.

37. Asztal"Helyi menü"Új"Microsoft Word dokumentum,
    A dokumentum megnyitása"Print Screen"Ctrl+V
38. Asztal"Helyi menü"Új"Microsoft Word dokumentum.
    A dokumentum megnyitása"Alt+Print Screen"Ctrl+V.

39. Dialógusablak következik.
40. Egérrel a jobb gombbal, billentyűzetről a Shift+F10 gyorsbillentyűvel.
41. Fájl , Szerkesztés, Nézet, Beszúrás,…, Ablak, Súgó.
42. Új fájl, Megnyitás, Mentés, Mentés másként, Oldalbeállítás, Nyomtatás, Bezárás, Kilépés stb.
43. Parancs visszavonása, Parancs ismétlése, Másolás, Kivágás, Beillesztés, Keresés, Csere, Ugrás, Az összes kijelölése stb.

Párbeszéd a rendszerrel, az egér és a billentyűzet

60. oldal

1. A grafikus terminál olyan végkészülék vagy számítógép, amelyik csak a megjelenítéssel és az üzenettovábbítással foglalkozik, az ablak- és üzenetkezelő rendszer egy távoli számítógépen fut.

A grafikus munkaállomás egy olyan számítógép, hogy a megjelenítő és üzenetkezelő rendszer egyetlen számítógépen, egy operációs rendszer alatt fut.

2. Ha a futó szálak egy csoportja nem tud tovább dolgozni, mert ciklusban egymásra várnak, a rendszer holtpontba került.
3. Az egymásra várakozó feladatokat a Feladatkezelővel sorban megszüntetjük, a rendszer kihozható a holtpontból.
4. A szinkron üzenetet küldő szál felfüggeszti a futását amíg a választ meg nem kapja. A szinkron üzeneteket az üzenetsorokat kikerülve azonnal az ablak üzenetkezelője kapja a holtpontveszély miatt.
5. Az aszinkron üzeneteket a rendszer üzenetsora osztja szét a szálak között. A szálak üzenetsorából az üzenetkezelő veszi ki és értelmezi. A küldő szál nem fog várni a válaszra.
6. Start"Vezérlőpult"Egér.
7. Lásd: Start"Vezérlőpult"Egér"Mutatók.
8. A táblázatot a „Kiegészítésekben” találja meg Egérműveletek címen. Olvassa el a táblázathoz fűzött megjegyzéseket is!
9. Start"Vezérlőpult"Egér"Gombok"A dupla kattintás sebessége.

10. Start"Vezérlőpult"Billentyűzet.
11. Az input billentyűfókusz azt az ablakot választja ki, jelöli meg, amelyik a következő billentyűműveletet fogadja.
12. A billentyűfókuszt ablakok kaphatják meg.
13. A billentyűkezelő program a scan kódokból a billentyűzet elrendezésétől független logikai vagy virtuális kódokat állít elő.
14. A táblázatot a „Kiegészítésekben” találja meg Gyorsbillentyűk címen.Olvassa el a táblázathoz fűzött megjegyzéseket is!

Fájlok

67. oldal

1. Start"Minden program"Kellékek"Rendszereszközök"Lemeztöredezettség-mentesítés"Elemzés.
2. Start"Sajátgép"3,5”–es hajlékonylemez "Helyi menü"Formázás"Gyorsformázás.

FAT 12-t.

3. Ha először tesz ilyet, csak tanári segítséggel tegye.
4. Winword.exe! A parancsikon erről nem ad használható ismeretet! Nézze meg a Sajátgép vagy az Intéző Eszközök"Mappa beállításai"Fájltípusok"DOC Microsoft Dokumentum"Speciális"Szerkesztés utasítássorozatát. „A művelet végrehajtásához használt alkalmazás” dobozban megtalálja a Word pontos helyét és nevét.
5. Válasszuk ki a saját mappánkat a Document and Settings mappából és nyissuk meg. A Start " Minden program"Kellékek"Parancssor után a szöveges shell a C:\Document and Settings\A felhasználó neve> promptot írja ki.

A ..\..\Program Files\Microsoft Office\Office10\Winword, vagy a

\Program Files\Microsoft Office\Office10\Winword paranccsal is indíthatjuk a Word-öt.

6. Válassza ki a Sajátgép C: meghajtó gyökerét, majd a katalógusablak kliens területén a Helyi menü „Új” parancsával hozza létre az 1, a 2 és a 3 mappáit. Hasonló módon tovább építheti a katalógusfát.

Ha nem tud írni a C: meghajtó gyökerébe, akkor válassza ki a C:\Document and Settings mappából a bejelentkezési nevének megfelelő saját mappát, majd a gyökér kihagyásával hozza létre az adott katalógusfát.

A parancssor ablakban is elvégezheti a műveleteket a cd és az md parancsokkal.

7. A rendszer társításait a Sajátgép vagy az Intéző Eszközök menüjének Mappa beállításai parancsával a Fájltípusok lapon nézheti meg. Írja ki a felismert fájlkiterjesztéseket.
8. A kiválasztott objektum helyi menüjével kérhetjük a tulajdonságait.
9. A feladatot egy katalógus (mappa) ikon helyi menüjével kért Tulajdonság paranccsal végezheti el.
10. Start"Sajátgép"Helyi lemez (C:)"Helyi menü"Tulajdonságok"Fájlrendszer.
11. A CD íráshoz kérjen tanári segítséget. A leggyakoribb CD írók a Nero és az EasyCD programok, de sok más szoftver is választható. Ha van rá lehetősége, próbálja ki a DVD írást is, vagy hozzon létre UDF fájlrendszert.

12. A legismertebb tömörítőprogramok: Arj, WinZip, WinRar. Használatuk egyszerű, a programok saját helpje elegendő eligazítást ad.
13. A bmp kiterjesztésű fájlok keresése a Start"Keresés, Kép keresése *.bmp kiterjesztéssel történhet. Valószínű, hogy az Ön operációs rendszerében a bmp típusú képfájlok már társítva vannak. Ha nem, kérjen segítséget a tanártól.

A jpg formájú kép nagy tömörítésnél torzulni fog. A még elviselhető, illetve még nem érzékelhető torzuláshoz tartozó tömörítési arányt a felhasználónak kell beállítani.

Nyomtatás helyi és hálózati eszközökön

69. oldal

1. A Nyomtatás dialógusablak szerkezete függ a telepített aktuális nyomtató illesztőprogramjától.
2. A beállítási lehetőségek szintén eszközfüggőek. A PCL és a PostScript környezet beállításai biztosan nem azonosak. Tükörnyomtatást, vagy virtuális memóriát a nyomtatójához például csak PostScript-ben kérhet.
3. Az Oldalbeállítás függhet a nyomtatótípustól, de nem annyira, mint a nyomtató beállításainak paraméterei. A leggyakoribb összefüggések: a választható lapméret és a margók méretei. A dokumentum margói nem mindig felelnek meg a nyomtatható területeknek!
4. A fájlba való nyomtatás lehetősége nagy valószínűséggel megtalálható az Ön Nyomtatás párbeszédablakában is. Próbálja ki! A fájl ps vagy prn kiterjesztéssel jön létre attól függően, hogy PostScript nyomtatót állított be a nyomtatáskor vagy sem.

Az ilyen nyomtatófájl nyomtatásához írja a parancssorba:

copy fájlnév.kiterjesztés LPT#n /b , és nyomja meg az ENTER-t, ahol a #n annak az LPT portnak a száma, amit a nyomtatója használ, általában 1. A copy parancsról kérjen helpet a help copy utasítással.

5. A Nyomtatásfigyelő a Nyomtatók és faxok mappa megfelelő nyomtatójának a megnyitásával kérhető. A nyomtatás felfüggesztése, illetve a Folytatás parancsokat kell használni. Nézze meg a Többi parancsot és a beállítási lehetőségeket is.
6. Start"Nyomtatók és faxok"A kiválasztott nyomtató"Helyi menü"Tulajdonságok"Speciális" Nyomtatóprocesszor.

A rendszer indítása és leállítása, a be- és kijelentkezés

71. oldal

1. A Flash drive-ot illesztőeszköz segítségével csatlakoztathatja az USB portokhoz. Az illesztők általában ismerik a PnP-t. Úgy a portoknak, mint az eszközöknek két verziója van, az 1.0 és a 2.0. Előbbi sebessége 12 MBit/s, az utóbbié 480 MBit/s lehet maximum. Ha az eszközök és a portok nem ugyanolyan verziójúak, akkor a rendszertől egy informatív üzenetet kaphatunk.
2. Az eljárás során, egy Access Token segítségével rendeli hozzá a rendszer a felhasználóhoz azokat a jogokat, amelyekkel rendelkezni fog az operációs rendszerben.
3. Szabálytalan leálláskor a rendszer- és az alkalmazói állományok is sérülhetnek.
4. Ezt a feladatot csak tanári segítséggel végezheti el! Lépjen be a BIOS beállító programjába. Nézze meg, hogy milyen sorrendben keresi a rendszert, majd lépjen ki a beállító menüből.
5. Start"Minden program"Kellékek"Rendszereszközök"Lemezkarbantartó"Egyéb beállítások " Rendszer helyreállítás.

A vírusok, férgek és más kártékony programok

74. oldal

1. A vírusok egy csoportosítása: fájl-, rendszer-, boot- és makrovírusok.
2. Olyan programokat, amelyek kihasználva az operációs rendszerek védelmi hiányosságait, beépülnek a kernelbe. Rendszertöltéskor a memóriába kerülve más gépek hasonló operációs rendszerébe másolják magukat. A vírusokhoz hasonlóan károkat okozhatnak.
3. A programférgek elleni legjobb védekezés az, ha az operációs rendszer védelmi hiányosságait megszüntetik. Ezt csak a rendszer gyártója tudja elvégezni.
4. A kémprogramok célja, hogy adatokat gyűjtsenek személyekről vagy szervezetekről azok tudta nélkül a számítógép-hálózatokon.
5. A szaporító részük hiányzik, így terjedésüket csak a hordozó programnak köszönhetik. A rombolás ugyanúgy sajátjuk, mint a vírusoknak.
6. A vírus lehetséges célfájljait átolvasva olyan kódsorozatot keresünk, amely a vírusra jellemző. Ha fertőzött fájlt találunk, vagy eltávolítjuk a vírust, vagy töröljük a fertőzött fájlt a vírussal együtt, vagy „elzárjuk” a fájlt, megakadályozva a megnyitását.
7. A lehetséges célfájlokat megvizsgálva olyan szituációkat teremtünk, hogy a vírus aktivizálja magát és a rá jellemző műveletekről felismerhető legyen.
8. Válasszon egy víruskeresőt és vizsgálja meg részletesen a lehetőségeit, működését. Próbáljon ki egy szignatúra és egy heurisztikus keresést.