Cseresznyéspuszta múltja a honfoglalás előtti időkig nyúlik vissza… 
A Németkér-Csámpa közti 5- 10 km széles síkságon barangolva azt hihetné az ember, hogy a Duna-Tisza közti homokvidék kellős közepén jár. Paks határának, vagyis Cseresznyésnek ezen darabja valójában az Alföld szerves része, lankásabb formában. Ezen a tájon a annyira uralkodó a homok, hogy az itt élő embereket régen „homokiak”-nak hívták. 
Ez a terület az Ős-Sárvíz törmelékkúpjának alacsonyan maradt darabja, tengerszint feletti magassága 140 m . 
A régészeti kutatások alapján a Mezőföld már a kelta időkben is sűrűn lakott táj volt. Cseresznyéspuszta egy olyan régi település, ahol a honfoglalás környékén Taksony uralkodása idején telepedett meg az egyik legnagyobb Besenyő népcsoport. Ebben az időben még nem Cseresznyésként emlegették a Paks és Györköny közti települést, hanem Akalacsnak. A környék rengeteg besenyő eredetű helynevet őrzött meg: pl. Tengelic, Kajdacs, Cece, Alap. Akalacspuszta neve, hasonlóan a többi Besenyő törzsi nevekhez, lószínnevet jelent. A szó teljes jelentése fehér tarkácska esetleg fehér paripa . 
A középkorból, a török megszállás 150 évéről is rengeteg régészeti emlék maradt ránk. A mohácsi csata után, a szörnyű pusztítás és az elnéptelenedés hatására bomlott fel a Paks környéki települések rendje. A környék az évek múlásával természeti tájjá alakult, ahova Akalacs is tartozott. A korábbi települések már sohasem épültek újjá eredeti formában. 
A XIX.-XX. század fordulóján Paks belterületét kerületekre osztották, ebben az időben már Akalacs és Cseresznyés is ide tartozott és a hatodik kerületbe sorolták, tehát a századforduló után lehet külön Cseresznyéspusztáról beszélni. Akalacspusztán 6 ház maradt, Cseresznyéspusztán pedig 41 ház volt. A korábban jelentős szerepet betöltő szőlőművelés a század elején ismét hódított. Elszórtan még napjainkban is lehet mind a tőkés, mind a nagyüzemi szőlőművelésre utaló jeleket találni. Ma már inkább olyan állapotok a jellemzőek, ami a természeti tájhoz hasonló, gyönyörű erdők, legelők, ligetek, nádasok váltogatják egymást. A Délmezőföld a lovaglás számára igen kedvező talajadottságokkal rendelkezik.