Honnan származnak a palócok? 

”Honnan ered a "palóc" név, és kik azok a palócok?”

A palócság eredete már igen sok néprajzkutatót, történészt foglalkoztatott, ennek ellenére a népcsoport származását illetően még mindig sok a fehér folt. 

Az egyik legelterjedtebb teória szerint a palócok az Árpád-házi királyok alatt beköltözött kunok ivadékai. Anonymus, aki valószínűleg Eger egyházmegye papja volt, azt jegyezte fel például, hogy „Árpád hadához a kunok Kiovnál csatlakoztak, az ország északkeleti részén telepedtek meg s tőlük származnak a palócok.” 

Ugyancsak jövevényeknek véli a palócokat Hunfalvy Pál, Magyarország Ethnographiája című 1876-ban megjelent munkájában is. Az ő kutatásai szerint a kun nép a besenyők után nyomakodott a Volga felől a Fekete-tenger és a Duna felé. A kunok először 1061-ben törnek be orosz földre. E gonosz ellenséget az oroszok polovc-nak hívták, s az oroszok nyomán a lengyelek is így kezdték el nevezni. A magyarok 1086-ban ismerkednek meg velük, amikor Salamon I. Lászlóval versengve hozzájuk folyamodik segítségért. Hunfalvy szerint a magyar palóc név tökéletesen azonos az orosz-szláv polovcz-val. Hogy hogyan lett nálunk mind a kun, mind a palóc név honos? Hunfalvy úgy véli, hogy ennek oka az, hogy beköltözésük két nagy folyamban történt: az egyik Oroszország és Lengyelország felől, az Északi-Kárpátokon át, a másik délkelet felől, a Déli-Kárpátokon át. A palóc folyam nyilván előbb indult meg, s előbb is megszűnt, mint a kun folyam.

Ugyancsak a jövevény teóriát erősítették Vámbéry Ármin kutatásai is: szerinte az Ural, Aral, Kaszpi-tó környékén lakott törökségnek volt kun, palóc, besenyő nemzetiségű törzse is.

Mások azonban kételkednek a palócok kun vagy egyéb idegen eredetében. Szeder Fábián, a Tudományos Gyűjtemény 1821. évi kötetében históriai adatok alapján azt állította például, hogy a palócok a magyarokkal érkeztek Pannóniába és közös az eredetük. Szerinte: ha a palócok későbben jöttek volna, mint a többi magyar, arról, mint nevezetes dologról nem hallgattak volna a hazai vagy a külföldi krónikások. Azt ugyanis feljegyezték, hogy Salamon maga csalta be a kunokat atyja ellen, illetve hogy IV. Béla alatt sok német és szász jött be. A palócokat övező hallgatásból viszont az következne, hogy ők vagy a magyarok előtt már Pannóniában voltak, vagy velünk költözködtek ide. Szeder szerint azonban az előző tételt semmi sem bizonyítja, ezért ő annak az állításnak a bizonyításába fog, hogy a palócok a magyarokkal egyeredetűek. Szeder a palócok nyelvéből is arra következtet, hogy ők a magyarokkal egy nemzetből származnak.

Pauler Gyula a Századok 1877. évfolyamában megjelent értekezésében szintén azt állítja, hogy a mi palócainkat nem szabad azon XI. századi kunokkal azonosnak tartani, akiket az oroszok és a lengyelek palócoknak neveztek; a név itt semmilyen azonosságot sem bizonyít. A szlávokon kívül ugyanis semmilyen nemzet – a magyar sem – nevezte a kunokat palócoknak, a kunok maguk sem éltek e névvel.

Őskódex kutatók szintén úgy vélik, hogy a palócok soha nem származtak kun, besenyő, kabar vagy más idegen eredetű törzstől, hanem az ősmagyarok egyik törzsét alkották. Ezt az állítást arra alapozzák, hogy a palóc nyelvben az ősmagyar nyelv és a kódexek korából a legtöbb régiség bukkan fel. 

Forrásul használtuk Malonyai Dezső: A magyar nép művészete című művét. 		
	
National Geographic Online

2005. április 7.		
[ Nyomtatható cikk ] 
Vissza a főoldalra >> 	

Vissza a rovat cikkekhez >> 	

	

srsid11545418