This is the html version of the file http://pedtori.extra.hu/tori/magyartorivzlat.doc.
G o o g l e automatically generates html versions of documents as we crawl the web.
To link to or bookmark this page, use the following url: http://www.google.com/search?q=cache:AaAdNgjM22oJ:pedtori.extra.hu/tori/magyartorivzlat.doc+Beseny%C5%91&hl=en&ct=clnk&cd=133
Google is neither affiliated with the authors of this page nor responsible for its content.	

These search terms have been highlighted: 	
besenyő 	

	

I. András (Katolikus András) (1046 ősze-1060) 
•	III. Henrik 1046 őszén nem tud Péternek segíteni 
•	1047 követséget küld Henrikhez 
o	békét kér, de hűbért nem vállal 
o	Henrik háborús szándékait (NRCS-hoz akarja MO-t csatolni) a belviszályok hátráltatják 1047-től 
•	Felkészülés a várható német támadásra 
o	1048: öccsét, Bélát hazahívja LO-ból, dukátus – kiegyezik vele 
o	Várépítések – 1049 Magyarbrod 
•	III. Henrik hadjáratai Magyarország ellen 
o	1050: határvillongások német kezdeményezésre 
o	1051: Zala felöl érkezik Henrik serege, a Dunán úsztatja az utánpótlást 
•	felperzselt föld taktikája – éjszakai besenyő-magyar rajtaütések 
•	Vértes hegyi csata – magyar győzelem – Henrik békét kér 
o	1052: Pozsony 
•	8 hetes sikertelen ostrom 
•	Zotmund és csapata elsüllyeszti a flottát 
o	Többé nem próbálkozik III. Henrik – dinasztikus békét ajánl 
•	lánya Judit és András fia Salamon – kölcsönös segítség trónutódlás kapcsán 
•	Béla trónutódlási joga megszűnik ezáltal 
•	1057: Salamon királlyá koronázása 
•	1058: Salamon és Judit eljegyzése 
•	1059 Várkonyi jelenet 
o	Béla LO-ba megy, hogy sereget gyűjtsön 
•	felesége Richeza (Adelhaid), II. Mieszko lengyel fejedelem lánya 
•	1060 Béla lengyel sereg élén – András német segítséggel 
o	Dtúlon kerül sor az ütközetre – Béla győz 
o	András a zirci udvarházban hal meg 
•	tihanyi apátságban temetik el 
o	Salamon és anyja Anasztátia IV. Henrikhez menekül 
 
I. (Bajnok) Béla (1060-1063) 
•	1060 december 6-án koronázzák királlyá 
•	1061 székesfehérvári népgyűlés 
o	minden faluból egy előljáró 
o	célja: a királyi hatalom legitimizálása, hiszen a törvényes uralkodó Salamon 
o	népfelkeléssé fajul, régi eszmék kerülnek felszínre 
•	élén Vata fia Janus 
•	Rasdi: Janus mágusa, táltosnője 
o	Béla időt kér, összeszedi seregét, majd 3 nappal később leveri a lázadókat 
•	Gazdasági intézkedései: maximalizálta az árakat, szabályozta a béreket, uzsora visszaszorítása 
•	1063 szeptemberében német támadás 
o	1061-ben tanácskozás a birodalmi udvarban Salamon (és persze utódja) trónja visszaszerzéséről 
o	1063 nyár: Béla követsége IV. Henriknél – Béla kész átadni a trónt a hercegségért cserében 
o	Salamon IV. Henrik hadainak élén megjelenik a határnál 
•	dömösi udvarházban Béla balesete (ráomlik a trón, vagy összeomlik alatta) 
•	szekérre rakják és Kanizsára viszik – fontos a király személye a csatában 
•	útközben meghal – a szekszárdi monostorban temették el 
o	Salamon harc nélkül győz 
•	Fiai: Géza, László, Lampert LO-ba menekülnek 

Salamon (1063-1074) 
•	1063 őszén Székesfehérváron koronázzák meg, IV. Henrik is jelen van 
o	nem vállal hűbért! 
•	Géza lengyel csapatok élén fenyegeti Salamon trónját 
o	Salamon elmenekül, Moson várába húzódott vissza 
•	1064 január: győri béke 
o	Dezső, győri püspök közbenjárásával kibékülnek 
o	Béla fiai elismerik uralkodójuknak Salamont 
o	Géza kapja a dukátust 
•	Aktív külpolitika 
o	1066 Zvonimir horvát bán (Géza sógora) segítségére sietnek a karantánok ellen 
o	1067 cseh csapatok törnek be – visszacsapás 
o	1068 besenyő-úz támadás (Bizánc szövetségesei) 
•	végigdúlják a keleti országrészt, majd visszafordulnak 
•	kerlési csata, v. cserhalmi ütközet 
o	1071 büntető hadjárat Bizánc ellen 
•	Belgrád (Nándorfehérvár) bizánci végvár elfoglalása 
•	Meghasonulás Salamon és a hercegek között (Vid ténykedése) 
o	1071: a bizánci védők Gézának adják meg magukat 
•	Vid ispán ráveszi a királyt, hogy Gézával egyenértékű zsákmányt kapjon 
o	1072: Bizánc visszaszerzi Belgrádot 
•	Salamon és Géza együtt indul ellenük – Nis-ig is eljutnak 
•	László eközben a bihari dukátusban marad, hogy bosszút állhasson, ha Gézával történik valami 
o	1073: fegyverszünet Salamon és a hercegek között 
•	László Orosz-, majd Csehországba, Lampert Lengyelországba megy seregért 
•	Salamon német támogatást kap 
•	Vid ispán bejelenti igényét a dukátusra 
o	1074 február 26. Kemeji csata 
•	Salamon megszegve a fegyverszünetet megtámadja Gézát 
•	Géza északra igyekszik 
•	A Tisza bal partján Kemejnél ütköznek meg 
•	Salamon győz, Géza nyugat felé vonul 
•	Vácnál találkozik Lászlóval és Ottó morva herceg seregével 
o	1074 március 14. Mogyoródi csata 
•	Vid ispán a hercegek leszámolására bíztatja salamont 
•	Mogyoródnál ütköznek meg – Géza és László legyőzi Salamont 
•	Salamon a mosoni országrészbe menekül 
 
I. Géza (1074-1077) 
•	A legitim uralkodó Salamon, aki Győr-Moson-Pozsony területen rendezkedik be 
o	Támogatója IV. Henrik 
•	Gézát VII. Gergely pápa nem ismeri el, „Magyarország hercegének” címezi 
o	érdekében állna azonban, ha Géza lenne a király, hiszen a pápa ellensége Géza ellensége is (IV. Henrik) 
•	1074: IV. Henrik betör az országba, célja Salamon trónrasegítése 
o	Vácig jut el 
o	sikeresen alkalmazza Géza a felperzselt föld taktikáját 
o	megvesztegeti a császár tanácsadóját 
o	dolgavégezetlenül visszafordul 
•	Géza felesége Szünadéné bizánci hercegnő – Dukász Mihály koronájával koronázzák meg feltehetően 1075-ben 
o	1075: garamszentbenedeki bencés apátság alapítólevelében már királyként szerepel 
•	1075-1077 között béketárgyalások Salamon és a hercegek között 
o	1077 április 25.-én meghal Géza 

I. (Szent) László (1077-1095) 
•	Géza halálkor (1077-ben) még mindig Salamon a legitim uralkodó, Pozsony székhellyel 
•	Nem tudjuk mikor koronázták meg és milyen koronával 
o	pecsétjei és pénzei koronásak 
o	a pápa hűbéri feltételekhez köti a koronaküldést 
•	Külpolitikája pápapárti 
o	1079: felesége Adelhaid, Rudolf ellenkirály lánya 
•	IV. Henrik elleni szövetség 
o	1079 eleje: Moson várát elfoglalja 
•	Megtorlásként Henrik MO-ra tör, de nem tudja Salamon hatalmát visszaállítani 
o	VII. Gergely pápa levele: „Magyarország királyának” címezve 
•	1081: Salamon lemond királyságáról László javára 
o	Ettől számít László legitim királynak 
•	Lampert-tel jó viszony 
•	1082: Salamon összeesküvése 
o	Visegrádon börtönbe zárja László 
o	onnan István szentté avatása kapcsán 1083 aug.-ban szabadul 
•	Felicia apáca 
o	Salamon további sorsa nem ismert 
•	besenyő király lányát kéri és támogatását Erdélyért, majd Bizánc elleni csatában esik el besenyő oldalon (Pulában sírja szent hely) 
•	vagy a Bakonyban remete 
•	1085 újabb besenyő betörés – visszaveri László 
•	1091: horvátországi katonai akció 
o	1089: meghal Zvonimir, özvegye Ilona (Béla lánya) László segítségét kéri 
•	normann, velencei hódítás veszélye 
o	László 1091-ben bevonul és elfoglalja 
•	Géza fia Álmos Horvátország élén 
•	Időközben Vaszilko orosz fejedelem Kapolcs vezetésével ellenünk küldi a kunokat 
o	a Kelet MO-t pusztító sereget Pogáncs folyónál megveri 
o	majd Ákos kun seregét is 
o	1092 bosszúhadjárat Vaszilko ellen 
•	Szakít a pápapárti irányvonallal és IV. Henriket támogatja 
•	1093 v. 1094 Wladislaw Herman megsegítésére Krakkót ostromolja 
•	1095: cseh belviszályokba akar beleavatkozni, de betegsége megakadályozza benne 
•	1095 július 29-én meghal, trónutódlása rendezetlen 
•	3 törvénykönyv, szigorú törvények: 
o	magántulajdon védelme (tyúk érétkénél több: akasztás) 
o	istenítéletek alkalmazása 
o	nemesek kiváltsága 
o	egyházi személyek törvénysértésénél a mestere fenyítse meg 
o	népmozgalmak ellen 
o	hamis bíráskodás ellen 

 
Könyves Kálmán (1095-1116) 
•	1096-ban koronázták meg, valószínűleg Álmos és közte hatalmi harc tört ki 
o	Álmos lemond horvát királyi címéről, megkapja a magyar hercegséget 
•	Kálmán pápapárti, Álmos császárpárti 
o	1096-ban egymás ellen vonulnak, Várkonynál találkoznak, nincs harc 
•	1096: Keresztes hadak átvonulása 
o	1095: Orbán pápa kihirdeti az első szent háborút 
o	1096: több hullám, rendbontások 
•	Nincstelen Valter 
•	Amiens-i Péter: elfoglalja Zimony várát, Kálmán ajándékai fejében hajlandó csak továbbállni 
•	Gottschalk pap rablóbandáját Kálmán Pannonhalmánál legyőzi és kiűzi 
•	Vilmos és Emerich serege Kálmán tiltása ellenére betör az országba, elfoglalja Mosont, nehezen tudja kiverni az országból 
•	Bouillon Gottfried hadát Kálmán kísérettel látja el, különösebb incidens nem történik 
•	1097: Álmos távozása után Péter uralma – Kálmán leveri 
o	1097: feleségül veszi a normann gróf Roger lányát 
o	1102 Kálmán horvát király is: magyar-horvát perszonálunió 
•	1099: Szvjatopolk kijevi nagyfejedelem kérésére hadat vezet oroszországba – súlyos vereség Premisl alatt 
•	1105: Dalmácia meghódítása – Horvátország és Dalmácia királya cím 
o	a normannok által fenyegetett Bizánc kénytelen elnézni – Ioannész társcsászár feleségül veszi Piroskát, László lányát 
•	elhárítják a normann-magyar szövetség veszélyét 
•	1105/1106: Álmos IV. Henrik császár segítségét kéri – nem támogatja 
•	1106: Álmos a lengyel Boleslaw segítségét kéri 
o	betör és elfoglalja Újvárt – Kálmán békét és szövetséget köt – 1107-ben katonailag segíti 
•	1107: Álmos Jeruzsálembe zarándokol 
o	távollétében megfossza a dukátustól 
•	1108: Álmos összeesküvése lelepleződik 
o	V. Henrikhez megy segítségért – támogatja részben Dalmáciáért – Pozsonynál nem jut tovább, visszafordul 
•	1112: feleségül veszi Vlagyimir Monomah kijevi nagyfejedelem lányát, Eufémiát 
o	rövidesen hazaküldi, gyermekét, Boriszt Kijevben szüli meg 
•	1115: Újabb Álmos összeesküvés 
o	kegyetlen bosszú – Álmost és kisfiát Bélát megvakíttatja, főurakat is 
o	Álmos a dömösi udvarházban él tovább 
•	1115: Dalmácia egy részét visszafoglalta a doge, V. Henrik és Alexiosz támogatja a további hódításokat 
•	1116 februárjában Kálmán meghal 

II. István (1116-1131) 
•	1116: külpolitikai nehézségek 
o	Vladislav cseh fejedelem Olsava patak mellet megveri István seregét 
o	Dalmácia teljes egésze és a szigetek Velence kezére jutnak 
•	1118: kísérlet Velence kiűzésére, zárai ostrom 
o	1119 öt éves fegyverszünet: Velencéé közép Dalmácia és a szigetek 
•	1118 Magyar betörések az osztrák őrgrófságba 
o	válaszul betörés MO-ra 
•	1123: Jaroszláv oldalán II. István Vlagyimir visszafoglalásánál 
o	Jaroszlávot a harc előtt megölik, magyar urak visszafordulnak 
•	1124: Dalmácia visszaszerzése 
o	1125-ben a velencei flotta mindent visszaszerez 
•	1125: Álmos összeesküvése – kitudódik: Bizáncba menekül 
•	1126: lengyel határvidéki harcok 
•	Bizánc elleni háborúk 
o	1127: Belgrád, Barancs, egész Philippupoliszig (Plovdiv) hatol be, ezévben meghal Álmos 
o	1128: Bizánci ellentámadás – legyőzi István seregét, előkelő foglyok, Haram, Zimony várát pusztítják 
o	1129: Magyar támadás cseh szövetséggel – Barancs 
•	szerb-magyar szövetség – Vak Béla és I. Uros lánya 
•	1129 végén még egy betörési kísérlet – béke Bizánccal 
•	Belpolitikai válság: 1128-ban a magyar urak Ivánt és Bors ispánt (Borisz?) választják 
o	Ivánt lefejezi, Borst Bizáncba száműzi 
•	1131 március 1-jén hal meg, Sault jelöli utódjaként 
 
II. (Vak) Béla (1131-1141) 
•	1131. április 28-án koronázzák királlyá 
o	ezévben aradi országos gyűlés: leszámolnak azokkal, akiknek részük volt Álmos és Béla megvakításában – ellenzék felszámolása 
•	1132. július 22: Sajó menti ütközet Borisz (lengyel) és Béla (osztrák) seregei között – Béla győz 
•	1136: visszafoglalja Velencétől Spalatót és környékét – Bosznia önként behódol 
•	1138 halicsi oldalon oroszországba küld csapatokat 
•	1141 február 13-án meghal 

II. Géza (1141-1162) 
•	1141 február 16-án koronázzák meg a gyermek Gézát – gyámja Belos, Ilona testvére 
•	1144 magyar sereg Vlagyimirko halicsi fejedelem oldalán Kijev ellen 
•	1146: Borisz bajor és osztrák csapatokkal elfoglalja Pozsonyt – Géza pénzzel megváltja 
•	1146 április: Henrik bajor herceg megütközik Gézával a Lajta mentén – Henriket a Fischa-ig űzik 
•	1147 tavasza: II. keresztes hadjárat – VII. Lajos francia király a sereg élén 
o	Géza fiának, Istvánnak lesz a keresztapja 
o	Seregével érkezik titokban Borisz – Bizáncba megy 
•	6 orosz hadjárat Izjaszláv oldalán 1148-1152 között 
o	1: 1148 tavasz, Csernyigov ellen – sikeres 
o	2: 1149-1150 fordulója Dolgorukij ellen – eredménytelen, harc nélkül 
o	3: 1150 kora ősze – II. Géza vezetésével Vlagyimirko ellen – nem számottevő sikerek 
o	4: 1151 eleje – visszasegítik Izjaszlávot Kijev trónjára 
o	5: 1151 tavasza – Vlagyimirko megveri a lerészegedett magyar sereget 
o	6: 1152: Géza vezetésével Premisl közelében megverik Vlagyimirko seregét – megvesztegetés – kiegyezés 
•	Bizánci háborúk 
o	1150 Mánuél Komnénosz szerbek ellen vonul, magyar csapatok a szerbek mellett 
•	Tara patak melletti nehéz bizánci győzelem 
o	1150 vége, 1151 eleje bizánci bosszúhadjárat MO ellen – Zimony 
•	egyik csapat vezetőjeként Borisz a Temes vidéket pusztítja 
o	1153 Géza felvonul seregeivel Bizánc ellen a Dunához – az összecsapás elmarad 
•	Békekötés: Gézának váltságdíjat kell fizetnie a korábban elhurcolt magyar foglyokért, és meg kellett ígérnie, hogy Bizánc szövetségese lesz 
o	1154: a békekötéssel elégedetlen Géza Andronikoszt támogatja Mánuél ellenében 
•	bizánci területek elleni hadjárat – magyar sikerek 
o	1155: Mánuél nagy sereggel akar bosszút állni, de Géza békét kér 
o	1156: közös bizánci-német támadás terve – Barbarossa Frigyes nem támogatja 
•	István herceg 1156-1157 fordulóján összeesküvést szervez Géza ellen 
o	Belos is mögötte áll 
o	Géza lecsap rájuk – Istvánt halálbüntetéssel sújtja, Belos eltűnik a királyi udvarból 
o	István 1157 végén Barbarossa Frigyestől vár segítséget 
o	Géza elfogadja Frigyes döntőbíráskodását – csapatokkal segíti a császárt itáliai hadjárataiban – Frigyes elutasítja István kérését 
•	Külpolitikai váltás 1159-1160 
o	III. Sándor pápa és IV. Viktor ellenpápa (császár áll mögötte) harca – IV. Viktor marad a pápa 
o	IV. Viktor mögött csak a császár áll – Géza ezt felismerte és kilépett Frigyes táborából 
•	István újból segítséget kér, majd Mánuél bizánci császárhoz megy 
o	1161: egyezmény a pápasággal az invesztitúra kérdéseiben pápai álláspontot fogad el Géza 
•	1161: újabb 5 éves békekötés Bizánccal – külső viszályokat szünteti meg 
o	Bélának, kisebbik fiának hercegségként Horvátországot és Dalmáciát adja – belső viszályokat szünteti meg 
•	1162 május 31-én meghal – utódja III. István lesz 
 
II. László (1162-1163) 
•	Bizánci nyomásra lett király – a magyar főurak nem akarták István herceget, kompromisszumos megoldásként koronázzák meg 1162 július közepén 
o	Mikó kalocsai érsek koronázza meg 
o	Lukács érsek nem tekinti legitim királynak - kiközösíti 
•	Kapuvárnál harc III. Istvánnal – István veszít – Ausztriába megy, majd Pozsonyba 
•	Felújítja a dukátus intézményét – utódjaként az ismét herceg Istvánt teszi meg 
•	1163 január közepén megmérgezik és meghal 

IV. István (1163) 
•	Magát tekinti legitim királynak, III. István névvel illeti magát 
o	1163 január bégén koronázza meg Mikó kalocsai érsek 
•	Mozgalom István ellen – Bizánci hadakat hív – visszaküldi őket 
o	külpolitikája feltétlen Bizánc párti 
•	III. István a legitim király, egyre nagyobb bázissal rendelkezik 
o	Barbarossa Frigyessel kiegyezik – Osztrák területeken zsoldosokat fogad 
o	magyar főurak közül is sokan támogatják 
o	nyugat-magyarországi várak és seregek is mögötte állnak 
•	1163 június 19.: székesfehérvári csata – III. István legyőzi IV. Istvánt 
 
III. István (1162-1172) 
•	Bizánci sereg indul Magyarország ellen, cél: IV. István trónrajuttatása és MO hűbéri függése 
o	Belgrádban kiegyezik Mánuél III. Istvánnal – lemond IV. István patronálásáról 
•	Béla hercegnek ígéri lánya kezét – Horvátországért és Dalmáciáért 
•	Béla 1163-ban deszpotészi rangot kap Mária jegyeseként 
•	1164: Ampod bán hadat vezet a hercegség védelmében 
o	Mánuél Kőről kéri Istvánt az atyai örökség átadására – István nem tesz eleget ennek 
•	III. István mögött II. Vladislav cseh király serege, Jarosláv halicsi erői és az osztrák hadak 
o	újabb megállapodás, II. Vladislav a békebíró 
•	III. István lemond Horvátországról, Dalmáciáról és a Szerémségről 
•	Mánuél végleg lemond IV. István támogatásáról 
•	1165: István felrúgja korábbi megállapodását Bizánccal – elfoglalja a Szerémséget és Zimony várát 
o	Bizánc Velence segítségével visszafoglalja – III. István megint kiegyezik 
•	1166 tavasza: III. István megint felrúgja a megállapodást – Zimony kivételével az egész Szerémséget elfoglalja 
o	fegyverszünet Jasomirgott Henrik közreműködésével – Szerémség Bizáncé 
•	1167 július 8. ismét összecsapás III. Béla és Bizánc között – vereség a Szávához közel Zimony vidékén 
o	ettől kezdve mértékletes külpolitikát folytat 
•	kapcsolatát a pápasággal 1169 végére helyreállítja 
o	Lukács érsek és a klérus támogatását élvezi 
•	1172 március 4.-én halt meg – trónörökösként két öccse Béla és Géza jöhetett ekkor szóba 
 
III. Béla (1172-1196) 
•	Harcot folytatott a trónért Gézával – 10 hónapos interregnum 
o	Béla mögött Bizánc és a korábbi udvari elit állt 
o	Géza mögött pl Lukács érsek, és azok, akik tartottak Bizánc térhódításától 
•	1173 január 13-án koronázzák meg – Gézát börtönbe záratja 
o	1174-ben Géza megszökik, Ausztriába menekül – 1175-1176-ban Béla Ausztriára támad 
o	Géza 1177-ben a Cseh királyhoz menekül – aki kiadja Bélának 
o	Anyjukkal együtt bebörtönzi Gézát III. Béla 
•	Mértékletes külpolitika 1180-ig 
o	pápasággal jó kapcsolat, Bizánccal baráti viszony 
•	1180: meghal Mánuél – megszűnik a korábbi eskü 
o	1180 vége, 1181 eleje: visszaveszi III. Béla Dalmáciát és Szerémséget 
o	Szerbeket segítve elfoglalja Észak-Balkánt (Nis, Szófia) 
•	II. Iszaakiosz bizánci császár kiegyezik – megkapja III. Béla lánya kezét és vele a frissen elfoglalt Észak-Balkánt 
•	1182: királlyá koronáztatja elsőszülött fiát Imrét 
o	1194-től kap csak területet – Tengermelléket 
•	1189 III. keresztes hadjárat – Barbarossa Frigyes MO-n keresztül vonult 
o	1190: Béla közvetítőként Bizánc és Barbarossa fosztogató serege között – adrianupoliszi béke 
•	1190: lejárt magyar-velencei béke meghosszabbítása 
•	Uralkodása alatt stabilizálódott az ország helyzete, megerősödött az arisztokrácia hatalma 
o	királyi kancellária kialakítása – függetleníti a papi arisztokráciától az oklevélkiadást 
•	1196. április 23.: III. Béla halála 
 
Imre ( 1196-1204) 
•	András öccse ellene fordul – 1197. szlavóniai Mackinál András győz 
o	Imre Horvátországot és Dalmáciát adja Andrásnak 
o	András itt uralkodóként él, pénzt veret, Hercegovina ellen 1198-ban sikeres hadat vezet 
o	1198-ban összeesküvést sző Imre ellen 
•	1199 Somogy megyei Rádnál ütközik meg András és Imre – Imre győz 
o	megegyezés: András visszakapja hercegségét, de keresztes hadat kell vezetnie 
•	1201: Imre Szerbia függővé tételére törekszik – beavatkozik a szerb belviszályokba 
o	Vukant támogatja, nagyzsupánná teszi és koronát kér számára a pápától 
•	1202: hadjárat Bulgária ellen – III. Ince pápa a bolgárok mellé áll, koronát küld Kalojánnak 
•	1202: a keresztes hadak Velence hatására elfoglalják Zárát 
o	1204-ben elfoglalják Konstantinápoly és megalapítják a Latin Császárságot 
•	1203: Imre fogságba ejti András öccsét Varasd közelében – Gertrúdot hazaküldi 
o	néhány hónap múlva hívei megszöktetik 
•	1204: királlyá koronáztatja 3 éves fiát, Lászlót 
•	1204 november 30-án meghal 
o	Végrendeletében úgy rendelkezett, hogy fia legyen a király, András pedig a kormányzó (gubernator) 
 
III. László (1204-1205) 
•	Ince pápa László mellett állt, Andrást esküjére kötelezte 
o	András megszerzi a kincstárat 
•	Anyja, Konstancia a koronával együtt Ausztriába, IV. Lipóthoz menekül 
•	András háborúra készül, de 1205 május elején meghal III. László 

II. András (1205-1235) 
•	1205 május 29-én koronázza királlyá János kalocsai érsek 
•	II. András akciói Halics elfoglalására 
o	1205 nyarán a krakkói Leszekkel együtt magyar sereget hagy Halicsban a nádor vezetésével 
•	Danyilo és Vaszilko a két gyermek az uralkodó 
o	1206-ban elfoglalja Halicsot Rurik – Danyilo MO-ra menekül 
o	1207- ben lengyel magyar csapatok – lefizetik őket 
o	1210: Korlát fia Benedek Halics élén 
•	1211-ben kiűzik 
o	1211: András és Leszek Danyilót ülteti a trónra – megdöntik – 1211-12-ben újabb hadjárat – 1212-ben ismét elűzik, Danyilo MO-ra, majd LO-ba menekül 
o	1213: újabb hadjárat, de felesége meggyilkolása miatt András visszafordul 
•	Korábbi ellenségből szövetséges: Vlagyiszláv magyar párti politikát folytat Halics élén – 1214 Leszek hadat küld ellene, ő is igényt tart Halicsra – nem tudja megdönteni 
o	1214: szepességi találkozó megállapodás Leszek és II. András között – Halicsot felosztják 
•	András fia Kálmán feleségül veszi Leszek lányát – Halics trónja Kálmáné lesz 
•	Elfoglalják halicsot – élén a gyerek Kálmán mellett Kopasz Benedek 
o	1215-1216: II. András elfoglalja Leszek területeit – Kálmán az egész Halicsi Fejedelemség élén 
•	III. Ince koronát küld – ortodoxok elleni térhódítás 
o	1219: Msztyiszláv elfoglalja Halicsot, kiűzi Kálmánt és Benedeket 
•	lengyel-magyar sereg visszafoglalja 
o	1220: Msztyiszláv ismét elfoglalja Halicsot – Kálmán fogságban 
•	II. András lemond Kálmán királyságáról 
•	Nyugati politikája nem számottevő 
o	1211 Szentföldről érkező Német lovagrend letelepítése a Barcaságban a kunok ellen 
o	1213 sereget küld a császárral harcoló ellenkirály II. Frigyes és Premysl Otakar oldalán 
•	Balkáni politikája 
o	1210 Boril bolgár uralkodót segíti Henrik latin császár hódítása ellen 
o	Új felesége Jolanta, a latin császár rokona 
•	1216 ban meghal a latin császár – 2 esélyes: Péter és II. András 
•	1217: V. keresztes hadjáratot indít II. András 
o	eredménytelen – feléli tartalékait – Zárát is zálogba adja Velencének 
o	királyi adók bevezetése – csöböradó, sertéstized, füstpénz 
•	Belső feszültségek – királyi pozíció gyengülése 
o	1213: feleségét Bánk és Péter bán megöli 
o	1214: a gyerek Bélát királlyá koronázza, de területet még nem ad neki 
o	1217: kersztes hadjárat alatt az országot János esztergomi érsekre bízza – Jánost kiűzik az országból a királyellenes urak 
•	mire András visszatér, romokban és kisemmizve hever az ország 
•	1222 Aranybulla 
o	előzménye az intenzív birtokadományozás, világi elit (bárók) megjelenése 
o	1222 – udvari puccs – Imre korábbi hívei kényszerítették II. Andrást a bulla kibocsátására 
o	lényege: főurak és serviensek jogainak elismerése 
o	záradék: fegyveres ellenállási jog 
o	gyakorlatban nem valósul meg 
•	1225: kiűzi a kereszteseket a Barcaságból 
•	II. András és Béla viszálya 1223: Béla apja haragja elől Ausztriába menekül 
o	1224: András visszafogadja 
o	1226: Béla Erdély hercege – apja féltékeny rá 
•	udvartartást épít ki 
o	1228-tól folytat Béla birtokvisszavételi politikát – csak világi bortokokat restaurál 
•	1231-ben a sértettek II. András mögé állnak – Aranybulla megújítása 
o	semmit nem változik a helyzet MO-n 
o	1231 február 29-től augusztus 20.-ig interdictum – Róbert esztergomi érsek 
•	egyházi szentségek, templomok működése szünetel, a király tanácsosait kiközösítette 
o	1232: beregi egyezmény a magyar egyház sérelméért 
•	1230 Babenberg (Harcias) Frigyes – osztrák katonai akciók MO ellen 
o	1231: Béla támadása Au. ellen 
o	1233: magyar támadás Stájerországban 
o	1235: Frigyes támad MO-ra – magyarok Bécsig szorítják vissza – Frigyes fizet 
•	Halicsi hadjáratok ismét 1224-1235-ig – sikertelen 
•	1234: feleségül veszi Beatrixet 
•	1235: Julianus domonkos barát elindul keletre 
•	1235 szeptember 21.-én meghal 

IV. Béla (1235-1270) 
•	1235 október 14-én koronázták királlyá – Danyilo a lovát vezette kantáron – függő helyzet 
•	belső rendteremtések az első években – a királyi gazdaság és tekintély helyreállítása 
o	II. András korábbi hű embereivel leszámol, birtokukat elkobozza 
o	jelenlétében nem lehetett leülni a világi főuraknak 
o	petíció bevezetése – írásbeli kérvényezés 
o	1231-ben megkezdett és félbemaradt birtokrestaurációs politika folytatása 1239-ig 
o	Várelemek és udvarnokok helyzetének rendezése 
•	a királyi várispáni rendszer felbomlóban van, de még nem erős a magánhadsereg 
•	1236: Julianus visszatér 
•	1237 Julianus újabb útja – Szuzdalig jutnak – a tatárokról hoznak hírt 
o	Batu kán levele a magyar királynak – behódolásra szólítja fel 
o	IV. Béla nem veszi komolyan a tatár fenyegetést 
•	1237 Boszniai hadjárat Kálmán herceg vezetésével 
•	1239: Köten kun vezér bebocsátást kér – Kumánia elesik 
•	1240 dec. 6: Kijevet elfoglalják a tatárok 
•	A tatárjárás 1241-1242 
o	1241 március 12. Orosz-kapu (Vereckei-hágó): Dénes nádor serege elesik 
o	1241 márc. 17: Vácot dúlják, Ugrin érsek seregét megsemmisítik, Egert dúlják. Kötent és seregét a magyar főurak megölik – a kunok dél felé vonulva pusztítják az országot 
o	1241 április 10-11 Muhi csata (Batu és Szübeetej) – a nemesség színe-java ott veszik, Béla Pozsonyba menekül 
o	1241 március 31-től kezdve Kádán Erdélyt elfoglalja 
•	Frigyes elfoglalja Győrt – magyarok verik ki onnan 
o	IV. Béla Zágrábból kéri IX. Gergelyt, IX. Lajost. II. Frigyesnek MO-t hűbérként ajánlja fel – senki nem segít 
o	1242 január közepe: a tatárok átkelnek a Dunán Pest magasságában – Buda, Esztergom, városát elfoglalják, de Esztergom várát, Szfehérvárat és a pannonhalmi apátságot nem 
o	Kivonulnak az országból, okai: 
•	1241 végén meghal Ögödej – trónutódlás 
•	először lerohanják a kiszemelt országot, utána hódítják csak meg a 2. hullámban 
•	Újjáépítés (renovatio regni) 
o	rokoni kötelékek építése Oroszországgal és Lengyelországgal 
o	IV. Béla felülvizsgálja belpolitikáját 
•	kemény fellépés a rablólovagok (pl. II. Frigyes) ellen 
•	hospesek: kunok, németek, szlávok betelepítése 
•	hadügyi reformok: magánhadsereg erősítése, királyi hadsereg felállítása 
•	birtokrestaurációs politika helyett adományozás – katonai feltételekhez kötve 
o	kővárépítések – már nem csak a király kötelessége 
•	1247 – Budai vár 
o	értékálló pénz bevezetése 
•	1246: magyar-osztrák háború – harc a Babenberg örkségért 
o	1250: IV. Béla hadai Ausztriában 
o	1252: Ismét betör, Bécs környékéig jut 
o	1253: Morvaország ellen, Olmütz várát ostromolja – IV. Ince pápa békét követel 
•	1254 Pozsonyi béke: IV. Béláé Dél-Stájerország 
•	1258: stájerek felkelnek a magyarok ellen – leverik – István lesz Stájerország hercege 
o	1260 július 12 Morvamezei csata Kroissenbrunn-nál – magyarok veszítenek 
•	1261 márc: Bécsi béke - IV. Béla lemond Stájerországról 
•	1266: Nyulak szigeti megállapodás István és IV. Béla között 
•	1267 dekrétum – Aranybullához hasonló jogok - korai rendi törekvések 
o	nemeseket bírói ítélet nélkül nem lehet elfogni 
o	nemesek külföldi hadjáratra nem kötelezhetők 
o	nemesek ügyeit kérvények nélkül kell elintézni 
o	záradék: megsértéséért az uralkodót egyházi átok sújtsa 
•	1270 május 3.-án meghal 
 
V. István (1270-1272) 
•	IV. Béla hívei elhagyják az országot – Anna királyi kincsekkel megy Csehországba 
•	Szövetség V. Boleslaw lengyel fejedelemmel Csehország ellen 
•	magyar támadás Stájerország ellen – Otakar megtámadja MO-t 1271 ápr.-ban 
o	kiűzik a cseheket – 1271 július 2.:Pozsonyi béke 
•	Otakarnak megtiltja, hogy támogassa a magyar ellenzéki főurakat 
•	V. István lemond Stájerország feletti igényéről 
•	1272 nyara: Tengermellékre indul fiával, Lászlóval Anjou Károly meglátogatására – Lászlót elfogják a főurak (Joachim szlavón bán), engedmények fejében hajlandóak csak elengedni 
o	lázadókat megfosztja tisztségüktől – Kaproncát ostromolja sikertelenül 
•	Útjáról visszatérőben 1272 aug. 6-án a Csepel-szigeten meghal 
 
IV. László (1272-1290) 
•	10 évesen koronázzák meg a főurak támogatásával – Csehországból visszatérnek az elmenekült főurak is 
•	1272 ősze: Kőszegi Henrik megöli Béla macsói és boszniai herceget – a területet az előkelők maguk között osztják fel 
•	1273 Csák Máté seregeivel betör Stájerországba és Karintiába – majd ellentámadás osztrák-morva részről – 1277-ig Pozsony, Sopron, Moson, Óvár Otakar kezén 
o	Csák Máté kiszorul az udvarból – Kőszegi-Gutkeled csoport megerősödése 
•	1273 fellázadnak a kunok – fegyverrel veri le őket 
•	harc a főúri pártok között 
o	1274 Gutkeled Joachim és Kőszegi Henrik fogjul ejti az uralkodót és Erzsébet anyakirálynét – Csák Péter kiszabadítja – László öccsét, András herceget fogják el 
•	Fövenyi csata (Tác mellet) – Csák Péter győz, Kőszegi Henrik meghal 
•	Csákok csehellenesek: IV. László szövetséget köt Rudolffal 
o	1275 Kőszegi-Kutkeled párt kerül hatalomra: IV. László szövetsége Otakarral 
o	1275: Csákok ismét hatalmon – több hónapos polgárháború - Zalaegerszegi csata a Henrik fiakkal 
o	1276 Kőszegi-Kutkeled párt ismét hatalmon – Rudolf és Otakar közti háborúban MO Rudolfot támogatja – Rudolf győz 
•	1277: visszaadja IV. Lászlónak a határ menti területeket 
o	1277: az ország másik részén a Kőszegiek a Babonicsokkal háborúznak 
•	1277 tavaszán IV. László elérte a törvényes kort (15 éves ekkor) – átveszi a kormányzást 
o	Rákosi országgyűlésen legitimálják 
o	Támadás a Kőszegiek ellen – békekötés nem tartós 
•	1278 Szlavóniában megegyezés a Babonicsok és Kőszegiek között a Gutkeledek rovására 
o	IV. László kibékül a Gutkeledekkel – osztoznak a hatalmon a Csákokkal 
•	1278 augusztus 26. morvamezei Dürnkruti csata – magyarok Rudolf oldalán – Rudolf győz 
o	Babenbergek örökébe lépnek a Habsburgok 
•	1279 augusztus 10: kuntörvényv pápai nyomásra – a kunok erőszakosságának megakadályozása 
o	kersztelkedés, korábban kunok által elfoglalt földeket vissza kell adniuk 
o	kijelöli letelepedési helyüket, a kun nemesek kiváltságait 
•	1279-1280 fordulóján elfogatja a pápai követet és a kunok kezére adja – válaszul a főurak az uralkodót ejtik fogjul – ígéret a kuntörvény betartására 
•	1280 őszén elhagyják a kunok az országot 
o	1282-ben pusztítják a Tisza-Maros közét – Hód-tavi ütközet az uralkodó győzelmével 
•	1285 tatárbetörés az ország keleti oldala felöl 
o	az itt maradt tatárok és kunok alkották a király fegyveres testőrségét (nyögérek) 
o	lázadás a király ellen a Szepességben – leveri a nyögérekkel 
•	1287 tavasza Zsitva folyó – Kőszegiek ellen vereséget szenved 
•	1287 Lodomér kiközösíti IV. Lászlót a pogány szokásai miatt 
o	1288-ban elfogadja az érsek feltételeit 
•	1288: IV. Lászlót fogjul ejtik a bárók 
•	1289 Habsburg Albert és a Kőszegiek harcai – Alberté több tucat nyugat.mo-i vár 
•	1289 két nádor – a központosított hatalom bomlásának jele 
•	1290 András trónkövetelőként lép fel 
•	1290 július 10-én Körösszeg váránál a kunok megölték 
III. András (1290-1301) 
•	1290 július 23-án koronázta meg Lodomér érsek 
•	1290. évi dekrétuma – kornázási hitlevél 
o	biztosítja a nemesi szabadságjogokat 
o	hadkötelezettség szabályozása – külföldi hadjáratra nem kötelezhetőek 
o	évenkénti országgyűlés 
o	vezető tisztségviselőket nemesek közül választ az uralkodó 
o	támogatta a formálódó nemesi megyét 
o	biztosítja az egyház kiváltságait is 
o	ugyanakkor a királyi hatalom erősítését is szolgálta 
•	külföldi trónkövetelők – nem tartják Árpád-házi királynak 
o	Habsburg Rudolf fiának adományozta MO-t, ugyanis IV. Béla 1241-ben hűbéresküt vállalt volna ( de csak volna!!!) a tatár elleni segítségért 
o	IV. Miklós pápa Rudolf igénye ellen lép fel – tagadja András Árpád-házi származását, ezért az ország az Apostoli Szentszéket illeti 
o	1290 őszén LO-ból András herceg (IV. László 1278-ban meghalt öccse) tart igényt a trónra 
o	1291-ben az Anjouk is igényt tartanak, IV. László nővérét, illetve annak gyermekét, Martell Károlyt illeti a trón 
•	rendi típusú uralkodómodell lép életbe 
o	király, királyi udvar, és a tanácsadók kormányoznak 
•	1291 III. András megtámadja Albert-et, Bécs alatt legyőzi 
o	az ok: Albert nem volt hajlandó visszaadni a nyugat-mo-i várakat 
o	hainburgi béke: néhány várat visszaad, a többit le kell rombolnia – Kőszegiekre nézve hátrányos – kiválnak III. András táborából és az Anjoukhoz állnak 
•	Főúri felkelések, anarchia 
o	1292: Kőszegiek elfoglalják Pozsonyt, de Csák Máté visszaveszi tőlük 
o	1294: Borsák – királyi seregek ostromoljákAdorjánt 
o	1295: Babonicsok – Tomasina vezetésével Orbászkő várát beveszik 
o	1296: Kőszegiek lázadását veri le Kőszeg elfoglalásával 
o	1297: az addig hű Csák Máté fordul szembe uralkodójával – 1298-tól fő ellenség 
•	1298. évi dekrétum: Pesten tartott országgyűlés végzései, melyet a főpapok, nemesek, kunok és szászok hoztak a király távollétében és némely bárók kizárásával – ez sem valósult meg a gyakorlatban 
o	kimondja, hogy az 1290. évi dekrétum nem valósult meg 
o	András az ország törvényes ura, belső lázadás leverésére külföldi segítséget is igénybe vehet – a királyi hatalom erősítését célozta 
o	nemesek és egyházak népeit mentesítette az adó alól 
o	támogatta a nemesi megyék fejlődését 
o	a király kötelessége a korábbi királyok által elidegenített országrészek visszaszerzése 
•	1299: Harc Csák Mátéval, Rákosi országos gyűlés – Bicskei Gergely esztergom érseke nem jelent meg, zsinatot hirdetett erre az időre 
•	1301 január 14én meghal, vele kihalt fiágon az Árpád-dinasztia, az ország a széthullás szélén állt 

s gyűlés – Bicskei Gergely esztergom érseke nem jelent meg, zsinatot hirdetett erre az időre 
•