KL-SZIGORLAT
2006/2007 

A szigorlat  tematikája: XVIII-XIX-XX. századi magyar- és világirodalom, Irodalomtudományi iskolák 

TÉTELJEGYZÉK

I. MAGYAR IRODALOM
1. A magyar felvilágosodás és romantika irodalma I.: a klasszikus művek legújabb kiadásai, értelmezései

2. A magyar felvilágosodás és romantika irodalma II.: a korszak irodalomtörténetének legújabb monográfiái

3. A magyar felvilágosodás és romantika irodalma III.: a korszak kritka- és művelődéstörténetének legújabb eredményei

4. Koncepciók és írói gyakorlatok a XIX. század második felének magyar regényírásában (Kemény, Jókai, Mikszáth)

5. a/ Szerkezeti átalakulások a XIX. század vége, illetve a századforduló  novellaírásában (Mikszáth, Petelei, Gozsdu, Cholnoky László, Cholnoky Viktor)
5. b/ Lírai és drámai szövegképző elvek Madách: Az ember tragédiájában

6. a/ Elbeszélésmód és hőstípusok a magyar regényben a XX. század első felében (Kaffka Margit, Babits Mihály, Kosztolányi Dezső, Németh László, Márai Sándor)
6. b/ A magyar novella elbeszélésmódjai (Kosztolányi, Csáth, Krúdy)

7. A klasszikus és másodmodern magyar költészet (Babits, Kosztolányi, József Attila, Pilinszky, Nemes Nagy Ágnes)

8. Történet, elbeszélés, szöveg a legújabb magyar irodalomban: 3 választott szerző alapján (pl. Esterházy Péter, Nádas Péter, Kertész Imre, Garaczi László, Parti Nagy Lajos, Kukorelly Endre, Németh Gábor, Balázs Attila, Bartis Attila, Bodor Ádám, Závada Pál, Tar Sándor, Péterfy Gergely, Háy János, Darvasi László, Tolnai Ottó)

9. Líranyelvi formációk a kortárs magyar irodalomban: 3 választott szerző alapján (pl. Petri György, Baka István, Kukorelly Endre, Parti Nagy Lajos, Tóth Krisztina, Borbély Szilárd, Kovács András Ferenc, Orbán Ottó, Oravecz Imre, Borbély Szilárd, Térey János)

II. VILÁGIRODALOM

1. Klasszicizmus és romantika kánonja és esztétikája

2. Újabb műértelmezések a szentimentális és a romantikus irodalomból (ld. az ajánlott irodalomjegyzéket)

3. A műfaj, az elbeszélésmód és az alakformálás különböző tendenciái a XIX. századi európai regényírásban (H. James, O. Wilde, Turgenyev, Tolsztoj, Dosztojevszkij prózája)

4. a/ Műfaji változások a XIX. századi európai novellairodalomban és drámaírásban (Poe, Maupassant, Csehov)
4. b/ A drámaforma átalakulása a XIX. század végén (Ibsen, Csehov)

5. Az utópia és az antiutópia: Golding: A legyek ura, Orwell: 1984, Állatfarm, Karinthy: Utazás Faremidóba, Capillária

6. Tanár- és iskolaregények a XX. századi irodalomban: Heinrich Mann: Ronda tanár úr, Musil: Törless iskolaévei, Ottlik Géza: Iskola a határon, Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig, Forr a bor, Kosztolányi Dezső: Aranysárkány

7. A posztmodern próza változatai és a detektívtörténet posztmodern újraírása: Umberto Eco: A rózsa neve, Borges: A halál és az iránytű, Borisz Akunyin: Azazel, Tar Sándor: A szürke galamb, Joyce: Ulysess, Venegyikt Jerofejev: Moszkva-Petuski

III. IRODALOMTUDOMÁNYI ISKOLÁK

1. a/ A költőiség mint a nyelv sajátossága: a nyelvi forma, a szó belső formája és a dialogikusság (Humboldt, Potebnya, Bahtyin)
1. b/ A formalizmus vers- és prózaelmélete (Tinyanov, Sklovszkij, Tomasevszkij, Eichenbaum)

2. A strukturalizmus mint irodalomtudományi paradigma (Jakobson, Propp, Ingarden, Lotman, Eco)

3. a/ A posztstrukturalizmus nyelvszemlélete és szövegfelfogása (Benveniste, Derrida, Lacan, Barthes) 
3. b/ Az intertextualitás elméletei (Kristeva, Genette, Riffaterre, Lotman)

4. a/ Befogadásesztétika és olvasáselmélet (Jauss, Iser )
4. b/ A hermeneutikai interpretáció (Heidegger, Gadamer, Ricoeur)

AJÁNLOTT IRODALOM

A 18-19. századi irodalomhoz:

DEVESCOVI Balázs, A mítosz és Fanni, Osiris-Pompeji, Budapest-Szeged, 2000.
Első folyóirataink, Uránia, szerk. SZILÁGYI Márton, Csokonai Kiadó, Debrecen, 1999.
GERGYE László, Múzsák és gráciák között. Kazinczy Ferenc és a gráciaköltészet, Balassi, Bp., 1998.
Kazinczy Ferenc összes költeményei, s. a. r. GERGYE László, [Régi Magyar Költők Tára, XVIII. század, II.], Balassi, Bp., 1998.
Vörösmarty és a romantika, szerk., TAKÁTS József, Kijárat Kiadó, Pécs-Budapest, é. n. [2001.]
A magyar irodalmi kánon a XIX. században, szerk., Takáts József, Kijárat Kiadó, Bp., 2001.
BÍRÓ Ferenc, A felvilágosodás korának magyar irodalma, Balassi, Bp., 1998.
DEBRECZENI Attila, Csokonai, az újrakezdések költője. A felvilágosult szemléletmód fordulata az életműben, Csokonai, Debrecen, 1993.
MARGÓCSY István, Petőfi Sándor. Kísérlet, Korona, Bp.,1999.
S. VARGA Pál, A nemzeti költészet csarnokai. A nemzeti irodalom fogalmi rendszerei a 19. századi magyar irodalomtörténeti gondolkodásban, Balassi, Bp., 2005.
SZILÁGYI Márton, Kármán József és Pajor Gáspár Urániája, Csokonai, Debrecen, 1998.
CSETRI Lajos, Egység vagy különbözőség? Nyelv- és irodalomszemlélet a magyar nyelvújítás korszakában, Akadémiai, Bp., 1990.
DÁVIDHÁZI Péter, Egy nemzeti tudomány születése. Toldy Ferenc és a magyar irodalomtöténet, Akadémiai, Bp., 2004.
KOROMPAY H. János, A „jellemzetes” irodalom jegyében. Az 1840-es évek irodalomkritikai gondolkodása, Akadémiai, Bp., 1998.
SZAJBÉLY Mihály, „Idzadnak a’ magyar tollak”. Irodalomszemlélet a magyar felvilágosodás korában, a 18. század közepétől Csokonai haláláig, Akadémiai, Bp., 2001.
„Mit jelent suttogásod?” A romantika: eszmék, világkép, poétika. Tanulmányok, szerk., NAGY Imre és MERÉNYI Annamária, Jelenkor, Pécs, 2002. 77-83.
Romantika: világkép, művészet, irodalom, szerk., SZEGEDY-MASZÁK Mihály és HAJDU Péter, Osiris, Bp., 2001.
Újragondolni a romantikát. Koncepciók és viták a XX. században, szerk., HANSÁGI Ágnes és HERMANN Zoltán, Kijárat, Bp., 2003.
WEISS János, Mi a romantika?, [Dianoia sorozat], Jelenkor, Pécs, 2000.
FÖLDÉNYI F. László, Heinrich von Kleist. A szavak hálójában, Jelenkor, Pécs, 1999. (lásd a kötet álmodozó, borzadály, bosszúvágy, bukás, bunkósbot, cigányasszony, disznóól, elnyel, fal, gyilkolás vágya, hirtelen, jóravaló, kanti filozófia, kendő, középút, kulcslyuk, makacsság, megakadás, mell, nyakába borulni, őrület, pillanat, szék, szórakozott, taszítás, vágy, világ címszavait!)
KOCZISZKY Éva, Hölderlin. Költészet a sötét Nap fényénél [Horror metaphysicae sorozat], Osiris, Bp., 1994.
Kötelezők. Tanulmányok a világirodalmi klasszikusokról, szerk., BÉNYEI Tamás, Kijárat, Bp., 1999.

A 20. századi irodalomhoz: 

ANGYALOSI Gergely, Kritikus határmezsgyén, Debrecen, 1999
BALASSA Péter, Nádas Péter, Pozsony, Kalligram, 1997
BÓNUS Tibor, Garaczi László, Pozsony, Kalligram, 2002
DÉRCZY Péter, Vonzás és választás, Debrecen, Alföld-könyvek, 2004.
FARKAS Zsolt, Kukorelly Endre, Pozsony, Kalligram, 1996
KULCSÁR SZABÓ Ernő, A magyar irodalom története, Bp., 1993 (vonatkozó részek)
KULCSÁR SZABÓ Ernő, Esterházy Péter, Pozsony, Kalligram, 1996
KULCSÁR-SZABÓ Zoltán, Az olvasás lehetőségei, JAK-füzetek 96., Bp., 1997
MARGÓCSY István, Hajóvonták találkozása. Tanulmányok, kritikák a mai magyar irodalomról, Budapest, Palatinus, 2003
Másodfokon. Írások Esterházy Péter Harmonia caelestis és Javított kiadás című műveiről, Kritikai zsebkönyvtár 2, Budapest, Kijárat, 2003
Pozsvai Györgyi, Bodor Ádám, Pozsony, Kalligram, 1998
SZILÁGYI Márton, Kritikai berek, Budapest, JAK-Balassi, 1995
SZILÁGYI Zsófia, A féllábú ólomkatona. Irodalmi mű-hibák. Pozsony, Kalligram, 2005
SZIRÁK Péter, Kertész Imre, Pozsony, Kalligram, 2003
BÓKAY Antal, A líra az ezredfordulón – poétikaelméleti szemszögből, Alföld, 2000/2, 33-45.
KERESZTURY Tibor, Az üvegház törékeny nyugalma. A magyar líra az ezredfordulón, Bárka, 2000/5
KULCSÁR SZABÓ Ernő, A magyar irodalom története, Bp., 1993 (vonatkozó részek)
KULCSÁR-SZABÓ Zoltán, A líra(olvasás) lehetőségei a ’90-es években = K.-Sz. Z., Az olvasás lehetőségei, Bp., 1997, 123-163.
MARGÓCSY István, „névszón ige” – Vázlat az újabb magyar költészet két nagy poétikai tendenciájáról = M. I., „Nagyon komoly játékok”. Tanulmányok, kritikák, Bp., 1996, 259-281.
FARKAS Zsolt, Kukorelly Endre, Pozsony, Kalligram, 1996
FRIED István, Árnyak között mulandó árny (Tanulmányok Baka István lírájáról), Szeged, 1999.
KERESZTURY Tibor, Petri György, Pozsony, 1998.
THOMKA Beáta, Határoltság, pontosság és arány, Jelenkor, 1997/4, 360-366.
HORVÁTH Csaba, „Akit gyűlölnek az istenek, tanárrá teszik” Tanárábrázolás a húszas évek magyar irodalmában, Kritika, 2001. február, 32-35.
KICZENKÓ Judit, Légy jó mindhalálig = A magvető nyomában  Móricz Zsigmondról, szerk. Szabó B. István, Bp., 1993.
KOVÁCS-KISS Kálmán, Heinrich Mann: Ronda tanár úr = 25 fontos német regény, szerk. AMBRUS Éva, Bp., 1996, 108-119.
MÁDL Antal, Heinrich Mann, Bp., 1966
SZEGEDY-MASZÁK Mihály, Ottlik Géza, Kalligram, Pozsony, 1994.
SZILÁGYI Zsófia, Az érettségi mint átmeneti rítus az Aranysárkányban, Új Dunatáj 2001/3, Műközelben-melléklet, 3-10.
A humor a teljes igazság. [In memoriam Karinthy Frigyes]. Nap, Bp.
Bíráló álruhában. Tanulmányok Karinthy Frigyesről, szerk. ANGYALOSI Gergely, Bp., Maecenas, 1990. 
HUBA Márk, George Orwell: Állatfarm: strukturalista megközelítésben = Szövegek között IV. Irodalomtörténeti és –elméleti tanulmáynok Szegedről, szerk. Fried István, Hódosy Annamária, Medgyes Tamás, Szeged, 2000, 43-79.
KRISTÓ Nagy István, William Golding = Az angol irodalom a XX. században II., szerk. BÁTI István és KRISTÓ-NAGY István, Budapest, 1970, 141-157.
SÜKÖSD Mihály, Orwell és a negatív utópia, Budapest, 1990.
TRÓCSÁNYI Miklós, Képek, hangok egy szigetről (Lord of the Flies, 1954) = T. M., William Golding regényeinek képi valósága, Budapest, 1977, 13-29.
ZALÁN Péter, Musil világa, Bp., 1981. 
BRATKA László, Temenoszok, Nagyvilág 1994/3.
GORETITY József, Az alkoholizmus orosz evangéliuma, Nagyvilág, 1992/4
HOFFMANN Béla, Kommentárok Umberto Eco A rózsa neve cmű regényéhez = H. B., A Jegyesektől a Rózsáig. Tanulmányok olasz regényekről, Szombathely, 1991, 158-180.
M. NAGY Miklós, Párbeszéd a káosszal = M. N. M., Nikkelszamovár, Bp., 1996, 124-126.
Umberto ECO, Nyitott mű, Bp., 1998, 5-106.
A krimi, szerk. KESZTHELYI Tibor, Bp., Gondolat, 1985.
BÉNYEI Tamás, A krimi, a metafizika és a posztmodern, Bp., Akadémiai, 2000.
BENYOVSZKY Krisztián, A jelek szerint. A detektívtörténet és közép-európai emléknyomai, Pozsony, Kalligram, 2003.
Bertold BRECHT, A bűnügyi regények népszerűségéről = B. B., Irodalomról és művészetről, Bp., Kossuth, 1970.
Jorge Luis BORGES, A krimi = J. L. B. válogatott művei IV., Az ősi kastély, esszék, Bp., Európa, 1999, 102-118.
KESZTHELYI Tibor, A detektívtörténet anatómiája, Bp., Magvető, 1979.
M. NAGY Miklós, Eratománok és erasztománok. Gondolatok a regényről, Forrás, 2002/6