Növényeink - I. rész
Ebben a sorozatban a Kárpát-medencében honos lágyszárú növényeket ismerheted meg. Minden részben - így ebben az elsőben is - hét vadvirágról, gyomnövényről olvashatsz.
Az itt szereplő felirat betűiből például egy kék búzavirág feje rajzolódik ki. A természetben - elsősorban a savas esők, a talajok savanyodása miatt - sajnos egyre ritkábban látható a búzatáblák aranyában tündöklő kéksége, helyét a legtöbb helyen a savanyúbb talajt kedvelő pipacs vette át. Egyébként a búzavirágot gyógynövényként is ismerik, nyíló virágait a fészekből kicsipegetve gyűjtik. Forrázatát külsőleg szemgyulladás borogatására és toroköblítőként használják. Szárítva étvágyjavító, görcsoldó és erősítő teakeverékekhez adják.
Az ebben a részben szereplő további növényekről a könnyebb áttekinthetőség végett néhány adatot az alábbi táblázatban foglaltunk össze.
Név		Méret	Virágzás ideje	Egyéb jellemző
(közismert, magyar)	(tudományos, latin)	(cm)		
Kék búzavirág	Centaurea cyanus	40-80	Június-július	
Tavaszi hérics	Adonis vernalis	15-60	Március-május	Védett, mérgező
Vetővirág	Sternbergia colchiciflora 	5-18	Szeptember-október	Védett
Beléndek	Hyosciamus niger 	30-100	Május-szeptember	Mérgező
Selymes peremizs	Inula oculus-christi	20-50	Június-augusztus	Védett
Erdei nebáncsvirág	Impatiens noli-tangere 	30-60	Június-szeptember	
Farkaskutyatej	Euphorbia cyparissias 	15-50	Március-október	Mérgező
Tavaszi hérics
Évelő növény, feketésbarna, rövid, erős, ferdén álló gyöktörzzsel, amelyből nagyszámú gyökér ered. 15-60 cm magas, felálló, egyszerű vagy ágas szára kopasz, csak fiatalon gyengén szőrös, rovátkolt, alján füstszínű levélhüvelyekkel. A szár sűrűn leveles. A levelek kettő-négyszer osztottak, keskeny levélsallangokkal, amelyek kb. 0.5 mm szélesek, alul kopaszak. Végálló virágai egyenként állnak a hajtások csúcsán. Felállóak, 3-7 cm átmérőjűek, sárgák. A széles-tojásdad, zöldes vagy sárgás, puha szőrös, csészelevelek száma ötnél rendszerint több. A keskeny ék alakú, ép vagy fogazott, 20-40 mm hosszú, világossárga fényes sziromlevelek száma 10-20. A virágban sok sárga porzó és sok bibe van. A virágból fejlődő terméscsoport gömbölyű vagy hosszúkás, éréskor sok, 4-5 mm hosszú, visszás-tojásdad, duzzadt részterméskére hull szét. Felszíne ráncosan, hálósan erezett, rövid szőrös, igen rövid, horgas csőrrel, amely rásimul a termésre. Színe sárgásbarna vagy zöldes szürkésbarna. A növény maghozama 30-150 vagy több.
Igen erősen mérgező hatású növény mind zölden, mint szárítva. Hatóanyaga a gyűszűvirágéhoz hasonló hatású vegyület, amely érzéstelenséget idéz elő. Az állatok legelés közben rendszerint otthagyják, és szárát a széna közül is kiválogatják.
Élőhely: középhegységeinkben és a Dunántúlon gyakori, az Alföldön csak helyenként (Kisalföld, Duna-völgy, Heves, Békés megye, Nyírség) fordul elő. Száraz pusztai vagy sziklai gyepekben, homoki réteken, száraz pusztai erdőkben, meszes, laza, köves-, törmelék- vagy homoktalajokon él. Néhol nagy tömegben elterjedt.
Vetővirág
Virágzáskor levél nélküli hagymás évelő. A hagymát 2-4 cm átmérőjű, vastag, sötétbarna héj borítja. A virágok magánosak, a magház hártyás murvával van körülvéve. A lepel 5-8 cm magas, csöve akkora, mint a halványsárga sallangja, a lepelcső fehéres, zöldes. Tavasszal fejleszti a hagymánként 4 db, 10-18 cm hosszú, 2-4 mm széles leveleit, a levelek között a májusban beérő tokterméssel. Virágzás nélkül a föld alatt is megtermékenyülhet. A tok 3-4 cm hosszú, közvetlen a föld felszínén helyezkedik el. Magjainak fehér függelékeit a hangyák fogyasztják, így ezek végzik a magvak terjesztését is.
Élőhely: a nagy közép-ázsiai sztyepek legnyugatabbi maradványaiként nálunk előforduló löszpusztákon, száraz sztyepréteken.. Az Amarilliszfélékhez tartozó, nálunk ritkán fellelhető faj, ezért védelemre szorul.
Beléndek
30-100 cm magas, mélyre hatoló, vastag karógyökerű két- vagy egyéves növény. Szára csöves hengeres, egyszerű vagy dúsan ágas, enyves, mirigyes szőrökkel sűrűn borított. Tőlevelei nyelesek, 15-20 cm hosszúak, durván fogasak. Rövid, szárnyas nyélbe keskenyedő szárlevelei hosszúkásak, a felsők ülők, többnyire kissé szárra futók, tojásdadok, öblösen karélyosak. Virágai 1 cm-nél rövidebb kocsányokon a murvásodó levelek hónaljában ülnek. A virág 1-1.5 cm hosszú. Korsó alakú zöld csészéje 5 mm széles, háromszögletű, szálkás végű, hegyes fogakkal. Pártája 2-2.5 cm hosszú, piszkos halványsárga, lila színű erekkel. Bíbor-ibolya színű torka kívül mirigyszőrős, belül kopasz, karimája 5 kerek karéjú. Termése 1.5-2 cm hosszú, 1 cm széles korsó alakú tok, apró dudorokkal. A tok teteje éréskor kupakként leválik. Vese alakú magvai lapítottak, világosbarnák, 1-1,3 mm hosszúak.
Élőhely: parlagokon, utak mentén, legelőkön, szántókon.
