SRY MODELLEZŐ FÓRUMA http://users.atw.hu/sryforum/ |
|
A FECSKE szárnyashajó. http://users.atw.hu/sryforum/viewtopic.php?f=4&t=959 |
Oldal: 9 / 9 |
Szerző: | sry [ 2010 aug. 31. - 20:13 ] |
Hozzászólás témája: | |
mamut írta: Csodásan szárnyal a hajód! Összefoglalnád, hogy most mekkora felületen, mekkora tömeg, állásszög, és hol a súlypont (tudom, tömeg és állásszöget már írtad)? Köszi, igyekszem! Nekem is nagyon tetszik, ahogy fut a vízen, olyan igazi szárnyashajós. Na de a lényeg: ![]() http://szarnyas.surmanzs.fotoalbum2.hu/ ... d/12658347 A méretek láthatóak a rajzon. A hajó össztömege 848 gramm. A súlypontot nem számoltam ki, hogy hol van, mert mérlegeléses beállítást választottam, s ez esetben a két szárnyra jutó tömegrész a lényeg. Ez pedig: Első szárnyra : 507 gramm hátsó szárnyra: 341 gramm tömegrész esik. A felületi terhelés 1308 gramm/dm2. Ez repülőmodellező szemmel elég horrorisztikus adat ![]() ![]() ![]() szárnyak vízben futnak, és a felhajtóerő egyenletben ott van a közeg sűrűsége is , ami a víznél 800x nagyobb mint a levegő sűrűsége. A szárnyszelvények körszelet alakúak, a szárnyakat rendesen ki kell "élezni", a legkisebb tompaság is lerontja a tulajdonságait. Elől +0,6 hátul +0,3 fok a szárnyak állásszöge. A szárnytartó lábak nem túl magasak, de ami sokkal fontosabb, hogy a nyugalmi vízvonalhoz képest azonos mélységben van mindkét szárny. Hirtelen más nem jutott eszembe erről, ha kérdésed van ne kímélj. Üdv.: SRY |
Szerző: | mamut [ 2010 szept. 01. - 9:57 ] |
Hozzászólás témája: | |
Az első V szárnynál hogyan kell értelmezni az állászöget? A V két szára egy síkban van, és az egész sík 0,6fok, vagy mint a repülőknél, a két szárnyfél 0,6-0,6 fok és ezért nincsenek egy síkban. |
Szerző: | sry [ 2010 szept. 01. - 16:43 ] |
Hozzászólás témája: | |
Az első, nyílazott szárny állásszöge annak a síknak az állásszöge amit a szárnyak alsó felülete határoz meg. Üdv.: SRY |
Szerző: | sry [ 2010 szept. 16. - 19:27 ] |
Hozzászólás témája: | |
Üdv. Mindenkinek! Kicsit megint módosítottam a szárnyason. Először is lecseréltem a 30 mm átmérőjű nagy sebességű hajócsavart egy 32,5 mm átmérőjű de kisebb emelkedésű hajócsavarra. Így a végsebesség kisebb lesz, de nagyobb az adott sebesség melletti tolóerő. A hajó nem volt képes akkora sebességet alérni, amihez a régi hajócsavar való, így elég rossz hatásfokkal működött a rendszer. Így némileg csökken a végsebesség, viszont jobb lesz a gyorsulás, és egy akkuval hosszabb ideig futhat a teknő. Ami lényegesebb, hogy az első (fő) hordszárnyon is változtattam. A szárny fesztávja kisebb lett 183 mm-es fesztávról 140 mm-re csökkent. Így kicsit nagyobb sebességen fog csak kiemelkedni a hajó a vízből, viszont csökken a fordulókör sugara, és a súlyponthelyzet is hátrébb vándorol, ami sokat javít a hajó beállíthatóságán. Próbafutás valószínűleg csak szombaton lesz a verseny utánni örömhajózáson. Üdv.: SRY |
Szerző: | sry [ 2010 szept. 16. - 20:11 ] |
Hozzászólás témája: | |
... .. . Csak nem bírok magammal, gyorsan kiszámoltam az új beállítási adatokat. Pedig ezt csak holnap délelőttre terveztem. Szóval (csak a megváltozott adatokat írom): Az első szárny hordfelülete: 2960 mm2 Az összes szárnyfelület : 5560 mm2 Szárnykarcsúszág az első szárnyon: 6,62 Első szárny állásszöge: 0,72° Hátsó szárny állásszöge: 0,39° Felületi terhelés: 1525 g/dm2 A súlyponthelyzet is megváltozott, mérlegelésnél most: Első szárnyra jutó terhelés: 451 gramm Hátsó szárnyra jutó terhelés : 396 gramm (végre normálisan be lehet tenni az akkut, és nem kell rátolni a motorra) Mint látható a főszárny karcsúságának megváltozásával megváltoztak a beállítási állásszögek is. Most az első szárny alá 0,251 mm, a hátsó szárny alá pedig 0,135 mm pakolás kell a beállításkor. Kíváncsi leszek hogy viselkedik a hajó az átalakított első szárnnyal. ![]() Üdv.: SRY |
Szerző: | sry [ 2010 okt. 24. - 18:54 ] |
Hozzászólás témája: | |
Üdv. mindenkinek! Megint faragtam a hajón kicsit. Fixre ragasztottam a fő hordszárnyat, és csökkentettem a fesztávot is. Lecseréltem a hajócsavart egy 35 mm-es normál 3-ágúra. Sikerült megoldani az oldalra dőlés problémáját is, ami eddig minden úsztatásnál mumusként előjöhetett bármikor, és csúnya, sikertelen úszást eredményezett. A megoldás (így utólag) igen egyszerű, a súlypontot kell eltolni a szimmetriavonaltól oldalra, hogy a precesszió és az eltolt súlypont okozta nyomaték egyensúlyba kerüljön. Ezt a problémát állásszög változtatásával, afféle "csűréssel" akartam megoldani, ami aztán katasztrófális következményekkel járt. Viszont tovább kísért a hajócsavar levegőleszívása, amire megoldás még mindíg nincs, de legalább már rájöttem az okára ![]() Az egész galibát a ferde tönkcső okozza ![]() ![]() ![]() hajótest kiemelkedik a tönkcső egy ferde "ekeként" szántja a vizet és az így keletkező hullám levegőt visz la a hátsó szárny alá, a csavarhoz. ez okozza ezt a káros jelenséget. A probléma orvoslásán még agyalnom kell kicsit. Ma elég későn mentem ki, be is volt borulva, egyedül is voltam, de azért csak sikerült egy értékelhető fotót csonálnom: ![]() http://szarnyas.surmanzs.fotoalbum2.hu/ ... d/13345866 Üdv.: SRY |
Szerző: | sry [ 2010 okt. 26. - 23:09 ] |
Hozzászólás témája: | |
Üdv. Mindenkinek! Végre sikerült kiszámolni a hajó szárnyainak úszás közbeni virtuális állásszögét. Ez a jelenlegi beállítással 2,3 fok. Az első hordszárny +1,14 fokos állásszöggel van beállítva a hátsó hordszárnyhoz képest, így elöl 3,44 fokos hátul 2,3 fokos állásszögön éri az áramlás a szárnyakat. Ha egy 20 mm húrhosszú, 10% vastag és 5% íveltségű körszelet szelvényt ezekre az állásszögekre modellezünk, akkor alfa= 3,44 fok-nál Cy= 1,038 alfa= 2,3 fok-nál Cy= 0,904 alfa= 0 fok-nál Cy= 0,625 alfa= -5,16 fok-nál Cy=0 értékeket kapunk. Ezek abszolut értékek a valós szárny áramlási viszonyai, valamint a felszínhatás miatt ezek az értékek változnak. Pl. ha az első szárny a vízfelszíntől 5 mm mélységben fut, akkor a Cy tényezője Cy=0,83 (20 mm-es húrhossz mellett) értékre csökken, és ha a merülés 1 mm akkor Cy értéke már csak 0,63. Ezzel végül is választ kapunk a felszínhatás elvén működő szárnyak működésének titkára is. Ahogy közelít a szárny a vízfelszínhez úgy "fogy el" a felhajtóerő tényezője, de mivel a hajó súlya terheli egy bizonyos melységnél feljebb már nem tud jönni, de lemerülni sem tud, mivel ha lejjebb kerül megnövekszik a felhajtóerő, és a terhelés ellenében visszaemelkedik. Jó móka ezek a szárnyashajó számítások, egy csomó érdekes dologra, jelenségek magyarázatára lehet megoldást találni vele. Üdv.: SRY |
Szerző: | mamut [ 2010 nov. 02. - 13:35 ] |
Hozzászólás témája: | |
sry írta: Pl. ha az első szárny a vízfelszíntől 5 mm mélységben fut, akkor a Cy tényezője Cy=0,83 (20 mm-es húrhossz mellett) értékre csökken, és ha a merülés 1 mm akkor Cy értéke már csak 0,63. Ez a Cy változás a mélység függvényében miből jön ki? |
Szerző: | sry [ 2010 nov. 03. - 9:27 ] |
Hozzászólás témája: | |
mamut írta: sry írta: Pl. ha az első szárny a vízfelszíntől 5 mm mélységben fut, akkor a Cy tényezője Cy=0,83 (20 mm-es húrhossz mellett) értékre csökken, és ha a merülés 1 mm akkor Cy értéke már csak 0,63. Ez a Cy változás a mélység függvényében miből jön ki? A fizikai oka, vagy a számítás módja érdekel? Üdv.: SRY |
Szerző: | mamut [ 2010 nov. 04. - 9:44 ] |
Hozzászólás témája: | |
sry írta: mamut írta: sry írta: Pl. ha az első szárny a vízfelszíntől 5 mm mélységben fut, akkor a Cy tényezője Cy=0,83 (20 mm-es húrhossz mellett) értékre csökken, és ha a merülés 1 mm akkor Cy értéke már csak 0,63. Ez a Cy változás a mélység függvényében miből jön ki? A fizikai oka, vagy a számítás módja érdekel? Üdv.: SRY Gondlom az oka a felszín. De a számítás, az honnan? |
Szerző: | sry [ 2010 nov. 04. - 10:34 ] |
Hozzászólás témája: | |
Üdv. Igen a felhajtóerő csökkenést a felszín megközelítése okozza, és ez már kifejezetten nagy merüléseknél is észlelhető. A hr>3 relatív merülésnél nagyobb merüléseknél tekinthető a úgy a dolog, hogy a szárny végtelen kiterjedésű közegben halad, tehát a szélcsatorna mérésből származó Cy tényezővel számolható a felhajtóereje. Ha a hr relatív merülés kisebb mint 3 akkor már fellép ez a jelenség. A hr a szárny valódi merülésének és a szárny húrhosszának a hányadosa. Ha modell hrdszárnyának húrhossza pl t=20 mm akkor könnyen számítható, hogy h=hr*t=3*20=60 mm Tehát már 60 mm szárnymerülésnél fellép a felszín hatása!!!!! Na most a modell szárnya a tartólábak hossza miatt már eleve ebben a merülésben van nyugalmi helyzetben is! Így aztán az összes üzemállapotban, a nyugalmi lebegéstől a teljes sebességű haladásig minden esetben számolni kell a felszín hatásával. A felszínhatás meghatározásának konkrét módja már sokkal kacifántosabb történet mert ez egy igen bonyolult áramlási rendszer, nincs egy kézenfekvő, egyszerű megoldás. Ráadásul az áramlás sebessége és a szárny állásszöge is befolyásolja a folyamatot. Az már csak hab a tortán, hogy a felszín megközelítésével a szárny emelkedése megáll, míg előfordulhat, hogy a "másik" szárny még nagyobb merülésben halad, és ezért a sebesség változásával annak a merülése változik. Ez viszont a virtuális állásszög sebességfüggő vándorlását okozza. Tehát a sebesség változásával nem csak a szárnyak felszínt megközelítésből származó Cy felhajtóerőtényező csökkenése lép fel, hanem a vitrulási állásszög is változik (ha "farnahéz" a hajó, akkor csökken az állásszög, ha "orrnehéz" akkor nő az állásszög). A felhajtóerő tényező változására több közelítő eljárás létezik, vannak egyszerűbbek és bonyolultabbak is, ezekkel csak az a baj, hogy mind valódi nagy hajókra vonatkozik. A modellekre legjobban "ráhúzható" a Weinig féle eljárás, ami elég jó közelítést ad, és az eredményt nem befolyásolja a vizsgált víz alatti szárny mérete és sebessége (mint más módszereknél) Ezt leírom neked valahogy, mert normál szövegben nem lehet legépelni, mivel igen összetett egyenletről van szó. Még ma kitalálok erre valamit. Üdv.: SRY |
Szerző: | sry [ 2010 nov. 05. - 8:12 ] |
Hozzászólás témája: | |
Sikerült: ![]() Üdv.: SRY |
Szerző: | mamut [ 2010 nov. 05. - 10:10 ] |
Hozzászólás témája: | |
Köszönöm! Eddig meg azt hittem, hogy valami bonyolult giroszkópos dolog megoldani egy teljesen víz alatt futó szárnyat, de most kiderült, elég a képlet, nem kell a drága elektronika ![]() |
Szerző: | sry [ 2010 nov. 05. - 15:50 ] |
Hozzászólás témája: | |
mamut írta: Köszönöm! Eddig meg azt hittem, hogy valami bonyolult giroszkópos dolog megoldani egy teljesen víz alatt futó szárnyat, de most kiderült, elég a képlet, nem kell a drága elektronika ![]() De nem ám! Ezen először én is nagyon meglepődtem az elején, de amikor beleástam magam a témába akkor jöttem rá, hogy mekkora zseni ez az Alekszejev. A rendszert fizikai törvényszerűségek tartják egyensúlyban, és nem elektronika mint a Bieing szárnyashajóin. Ennek megvan az az előnye is, hogy a fozoka soha nem romlik el, a vezérlőszámítógépről azért ez nem monbdható el ![]() ![]() ![]() ![]() Egyébként a mélyen a felszín alatt futó szárnyakkal szerelt rendszereknél (lásd PEGASUS) ott kell az elektronika, mert a felszínhatást nem lehet figyelembe venni. De modellméretben szerintem annyi "csalás" megengedett, hogy ezeknél a hajóknál is felszínhatás elvén működő szárnyakat használjon az ember, és ne a nagy merülésú szárnyak bonyolult elektromechanikus rendszerét próbálja lemásolni. Üdv.: SRY |
Oldal: 9 / 9 | Időzóna: UTC + 1 óra |
Powered by phpBB® Forum Software © phpBB Group https://www.phpbb.com/ |