1. Bevezetés: hálózatok részletes csoportosítása.

Az ábra alapján láthatjuk, hogy a kommunikációs hálózatok alapvetően két részre bonthatók. 
3. Telekommunikációs hálózatok, és szolgáltatások

A már meglévő hálózat némi korláttal (csatornakapacitás, sávszélesség korlát), alkalmas az adatok átvitelére, de új hálózattípust is kell találni. Ez leginkább a számítástechnikában fontos.

	Azért szükséges az újabb hálózat kialakítása, mivel a már meglévő átviteli hálózatot használó két, nagysebességű számítógép közötti, lassú csatorna miatt lecsökken a számítógép teljesítménye, várakozni kell a távoli gép adataira.

A számítógépes hálózat alapvető problémája a távközlési összeköttetés. A két számítógép közötti összeköttetés reális sebességelérése a cél. Ez csak úgy lehetséges, ha új átviteli csatornát alkalmazunk, fejlesztünk ki.

3.1. A hang átvitele (telefon)

A hang átvitelénél az első probléma, amivel találkozunk, hogy a csatorna elektronikus áramkörökből, (általában) rézvezetékből áll, tehát a hangot elektromos jellé kell alakítanunk, majd azt a csatornánkon továbbítani, a legvégén pedig vissza kell alakítani hanggá. 
A kódolás legegyszerűbb formája, amikor a hanghullámokat, mikrofonnal megegyező működésű áramkörrel elektromos jellé alakítjuk, majd az így kapott elektromos jelet magasabb elektromos hullámmá alakítjuk, és felhelyezzük a csatornára a vevő felé. A telefonos hálózat esetén legelőször egy telefonközpontba kerül az általunk előállított jel, majd a vevő azonosításának megfelelően, akár több telefonközponton keresztül, megérkezik a jel a vevőhöz. A vevőnél a magas frekvenciájú hullámot, a számunkra megfelelő nagyságú, alacsonyabb frekvenciájú jellé alakítjuk. Az átalakítás után a vevő számára, egy hangszóróhoz hasonló eszközzel, hallhatóvá tesszük.

3.1.1. A vonalkapcsolt adatátvitel

A vonalkapcsolt hálózatok esetén a két végpont között közvetlen kábelkapcsolat van, vagyis egy teljes vezetéket lefoglalnak a beszélgetés során a felhasználók. A beszélgetésnél 48 voltos egyenfeszültségre szuperponálódik rá az elektromos hullámmá alakított hang. Egy vezetéken egyszerre csak egyetlen beszélgetés folyhat, ezért meg kell valósítani, hogy minden központ tartalmazzon annyi szabad vezetéket a másik központ felé, hogy ne legyen sose lefoglalva az összes vonal, különben egy új kapcsolat létesítésének az lesz a feltétele, hogy valakinek a kapcsolatát meg kell szakítani, vagy meg kell várni, hogy valaki befejezze a telefonálást. Általában egy telefonközpont nem csak egy, hanem több telefonközponthoz is kapcsolódik, ezért elképzelhető, hogy egy kapcsolat létesítésénél nem a legrövidebb kapcsolatot választjuk. Ilyenkor egy távolabbi telefonközponton keresztül, más (esetleg hosszabb) útvonalon, érjük el a kívánt célt. 
3.1.2. Csomagkapcsolt adatátvitel

Ennek a problémának a megoldására kezdték el alkalmazni a frekvencia felemelés módszerét. A vonalkapcsolt átvitel esetén elegendő volt néhány telefonkezelő, de ennél az eljárásnál már elengedhetetlen volt az elektronika fejlesztése.
Először a felhasználóktól érkező jelek frekvenciáját 300-3400Hz-re levágták, mivel a beszéd felismerhetőségéhez elegendő a beszédnek ezeket a frekvenciáit használni. Ezt felhasználva egy vezetéken csak egyetlen frekvenciasávval kellett foglalkozni.

	A megoldás ezek után, hogy mivel minden beérkező vezetéken egyetlen frekvenciasáv van, helyezzük az egészet egyetlen vezetékre. A megvalósításhoz vivőfrekvenciákra kell ráültetni a frekvenciákat, és ezek csoportokra bontva illeszkednek a vezetékre. Ezt a módszert használva a rézvezeték kihasználtsága sokkal jobb. A külső zavaró jelek, és a vezetékről kiáramló felesleges energia miatt, a jobb átvitel érdekében, KOAX kábelen valósítják meg az adatátvitelt. Az eljárást használva lehetőség nyílik arra, hogy egyetlen vezetéken egyszerre akár több felhasználó is folytathasson beszélgetést, információcserét. Az adatátvitel modulációs eljárások segítségével valósul meg.

3.1.3. Üvegszál

A fénykábel ötlete onnan jött, hogy az előző modulációs eljárásokat próbálták kihasználni a látható és a láthatatlan fényhullámokkal. Keresni kell olyan eljárást, amivel az elektromágneses hullámokat fénnyé alakíthatjuk, átvitel céljából, majd olyanokat, amivel ezeket a fényhullámokat vissza is tudjuk alakítani.
Az üvegszál előnye a KOAX kábellel szemben, hogy egyetlen vezetéken több millió összeköttetés valósítható meg egyszerre, mivel sokkal nagyobb sávszélessége van a fénynek, mint a rádióhullámoknak.
3.2. Átviteli probléma

	Nagy távolságú adatátvitelek esetén, számolni kell a vezeték ellenállásával, és a vezetékre érkező zavaró jelekkel, és a vezeték feltöltődésével. Az Atlanti óceánban fekvő vezetéknél már megfigyelhetőek ezek a tényezők.
A probléma megoldása: erősítők beiktatása a vezeték megfelelő szakaszainál.
3.3. Előfizetői vonal 

Csak a hívó fél bonthatja le a kapcsolatot, a beszélgetés közben a hívott leteheti a telefont, és ha a hívó nem teszi le, és ha újra felveszi, tovább folytathatják a telefonálást.

Fázisok:
•	Híváskezdeményezés
•	Összeköttetés: hasznos információ átadása
•	Bontási fázis

Modern technika:
•	MFC: múlti-frekvenciás kódrendszer, 3 frekvencia összesítésével adja a hangokat.
•	DTMF: az összeköttetés alatt az alközpontot lehet irányítani. Vevőszolgáltatások kialakítására alkalmas. Annyiban különbözik a tárcsástól, hogy itt három különböző frekvencia keverés összeállításával határozza meg a hívási számot.

Kapcsolt összeköttetés:

3.4. A csomagkapcsolt adatátvitel:

A K1-es központban nem történik meg az U1 felhasználó és a hívott fél U(III.) közötti közvetlen kábelkapcsolat. A két fél között az üzeneteket feldarabolják, majd csomagokban küldi a K1 a K2 központ felé az adatokat. Miután a K2 megkapta, összeállítja a kész anyagot, majd eljuttatja a hívottnak. (A felhasználók és a központok között közvetlen kapcsolat van.)
Az U2 és U(II.) között is lehet kapcsolat, ebben az esetben a C1 vezetéken ki nem használt, szabad „csomagközben” történik az adat átvitel, így megtörténik a vonal kihasználása.
Ha még egy kapcsolatot létre szeretnénk hozni, pl. U5 és U(IV.) között, akkor mivel a vonal túl zsúfolt, ezért a K1 másik útvonalat keres (C2a, C2b), más központ(ok) felhasználásával.

A csomagkapcsolt átvitel esetén a beszéd átvitele digitálisan történik. Először a központba beérkező jelek digitálissá konvertálódnak, majd a digitális jel szállítódik. Miután megérkezik a „címzett”-nek a központjához, ott a digitális jelet visszaállítják analóggá.
3.4.1. Az átvitel folyamata
	A digitalizálás során úgy választották meg a digitalizálás frekvenciáját, hogy a beszéd által létrejött hullámformáról vett két egymást követő minta között ne legyen változás. Átvitelnél elegendő csak a csúcsokat átküldeni, mert ebből már az utolsó központ vissza tudja állítani a hanganyagot, adatvesztés nélkül.
3.4.2. Csomag
•	A csomagnak van eleje.
•	A központnak kell ismernie azt a címet, hogy tudja, hogy kinek szól az adott csomag.
•	Fel kell ismernie azt, ha egy összeköttetés megszakadt. Ilyenkor újabb időrés szabadul fel. Ha volt a K1 és K2 közötti kerülő úton elindított csomag, akkor a „router” azt valósítja meg, hogy a K1 és K2 között az üres időrésen folytassa tovább az útját, az eddig kerülő úton közlekedő csomag.
A csomag formája:
•	Fejrész
•	Üzenetrész
•	Záró üzenet: ellenőrző információk, vége van?
Ha a csomagkapcsolt adatátvitelt a felhasználó előfizetői pontig terjesztik ki, akkor még gyorsabb adatátvitel érhető el. (ISDN esetén alkalmazzák)

3.4.3. Szolgáltatások:
•	Díjfizetés ellenében vehetünk igénybe szolgáltatásokat.
•	Nyilvános szolgáltatásokat tesznek lehetővé.
•	Beruházások nem kerülnek nagy költségbe. (Ellenben LAN hálózatoknál például a hálózat kiépítése a saját költségeinket terhelik.)

Állandó költségek: Valamely szolgáltatás készenlétéért vonatkozó díj.

Változó költségek: A használat paraméterei szerint történik a számlázás.

Bérelt vonal: Állandó készenlétben vagyok két telephely között, a vonalat akár mennyi ideig használhatom. Az ár kapacitástól függő, nincs változó díj. Pl. 2 Mbit/s bérelt vonal elérheti az 500 ezer Ft-os összeget is. A bérelt vonal esetén meg kell határozni a megfelelő kapacitást, és a szükséges átviteli közeget.

Szolgáltatások jellege:
•	Hang
•	Kép
•	Szöveg
•	Adat

Datex-L: Vonalkapcsolt adatátvitel
Datex-P: Csomagkapcsolt adatátvitel
(A Telecom fejlesztette ki a MATÁV ISDN szolgáltatását, ezért rövidítik német nyelven.)

BTX: Franciaországban információs adatbázis megtekintésére használják.
TELEX: lassú, karakterek átvitelére alkalmas.
Videokonferencia: megfelelően zárt rendszer, szélessávú hálózat.

3.5. Szórt adatátvitel: 
•	Mobiltelefon
•	Személyhívó
•	EUROSIGNAL (Európa egész területén elérhető)

GPS:	Műholdas adatátvitel
NMT:	Nemzeti Mobil Telefonrendszer
	06-60 Westel analóg
GSM:	Digitális rádiótelefon hálózat, 900 MHz
	06-20 Pannon GSM
	06-30 Westel900
PCN:	1,8 GHz – mind a 3 szolgáltatásra alkalmas, lefedett cellák rendszere. Nagyon sűrűn lakott területeken, ha korlátozott a sáv, mikro-cellákat kell elhelyezni. Az adókat kellene növelni, ehelyett a frekvenciát növelték meg.
A PCN rendszert az irodaházakban azokon a szintekre kell elhelyezni, ahol a kommunikációs igény nagy. Magyarországon ilyen hely legfeljebb csak Budapesten fordulhat elő.
3.6. Hálózatok konklúzió:
	A hálózatoknak mindenhol hasonlóan kell működniük, mivel a távközlés nemzeti jellegű, ezért a kompatibilitásnak meg kell egyeznie, hogy a kommunikáció lehetősége megvalósítható legyen. Az alapvetően nyílt nemzeti rendszereknek lefelé kompatibilisnek kell lenniük. Pl. megmarad a tárcsás telefon, de működik mellette a nyomógombos telefon is.