![](index_files/index_logo.gif)
|
A Szociális Munkások Etikai Kódexe
Előszó:
1. A Szociális Munka Etikai Kódexe (továbbiakban: Etikai Kódex) a
szociális munka gyakorlatát meghatározó szakmai etikai normákat
tartalmazza.
2. Az Etikai Kódex az ENSZ Emberi Jogok Nyilatkozatára, az Európai
Szociális Kartára, az ENSZ a Gyermek Jogairól szóló Egyezményére, az
Emberi Jogok Európai Egyezményére, valamint a Szociális Munkások
Nemzetközi Szövetségének Szakmai Kódexére támaszkodik.
3. Az Etikai Kódex a szociális munka folyamatában részt vevők
értékeinek és emberi méltóságának megőrzését, helyreállítását és
kiteljesítését szolgálja. Elősegíti a szakma elkerülhetetlen etikai
dilemmáiban való eligazodást és azok feloldását.
4. A szociális munka olyan szakmai tevékenység, amely a szociális
munkás felelősségét meghatározó etikai elveken alapul. A szociális
munkás felelőssége, hogy saját kompetenciáján belül -a
tevékenységének megfelelően- nyújtson szakmai, szolgáltatásokat.
5. A szociális munka jogszabályban meghatározott képesítési
követelmények alapján elsajátítható szakmai ismeretekre,
tapasztalatokra, készségekre és értékekre épül.
6. A szociális munkás felelőssége a kliensekkel, a munkatársakkal, az
egyéb szakmák képviselőivel és a társadalmi környezettel való
együttműködésre terjed ki.
7. A szociális munkás felelősséget vállal az egyének, csoportok, családok,
közösségek (a továbbiakban kliens), valamint a szervezetek,
intézmények érdekeinek képviseletében és lehetőség szerinti
érvényesítésében.
Alapelvek
8. A szociális munkás tiszteletben tartja minden ember méltóságát,
értékét, jogait.
9. A szociális munkás a kliens hátrányos meg- különböztetése nélkül
végzi munkáját.
10. A szociális munkás felelőssége, az Etikai Kódexet aláíró és csatlakozó
szakmai szervezetek joga és kötelessége, hogy felhívják a döntéshozók,
valamint a közvélemény figyelmét mindarra, amiben a nélkülözés és a
szenvedés kialakulásáért a döntéshozók, a társadalom vagy egyes
intézmények felelősek, illetve amivel akadályozzák ezek enyhítését.
10/A. A szociális munkás tevékenységével, szakmai állásfoglalásai - val
segíti elő a társadalmi változásokat.
11. A szociális munkás az általános adatvédelmi szabályokon túl is köteles
biztosítani a titoktartást és az információk felelős kezelését.
Bizonyos esetekben, - bűncselekmények, és jogsértések esetén –
társadalmi felelőssége, vagy egyéb kötelezettségei módosíthatják ezt a
felelősséget, amit mindenkor a kliens tudomására kell hozni.
A titoktartás minden szóbeli, írásbeli, hang- és képanyagra rögzített, és
az azokból kikövetkeztethető információra, az esettanulmányokra,
esetismertetésekre és publikációkra is vonatkozik.
12. A szociális munkás a kliens kiszolgáltatott helyzetével nem él vissza.
Munkája során a segítségnyújtás a döntő, az együttműködésre
kötelezett kliensekkel kapcsolatban is.
I . A kliens és a szociális munkás kapcsolata
13. A szociális munkás elsődlegesen a kliens érdekeit képviseli, emellett
tiszteletben tartja mások érdekeit is.
14. A kliens és a szociális munkás együttműködése olyan formális
kapcsolat keretében valósul meg, amely a bizalmon, az őszinteségen
és a kliens autonómiájának tiszteletben tartásán alapul. A segítő
kapcsolat során törekedni kell a klienssel való egyenrangú kapcsolat
kialakítására.
15. A szociális munkás arra törekszik, hogy az általa nyújtott
szolgáltatások - megkülönböztetés nélkül - mindenki számára
elérhetőek legyenek.
16. A szociális munkában összeférhetetlen a szociális munkás és a kliens
közötti rokoni, baráti, szerelmi, üzleti (haszonszerzésen alapuló)
kapcsolat.
17. A kliens indokolt esetben megválaszthatja a szociális munkást,
amennyiben az intézmény működése ezt lehetővé teszi. A szociális
munkás - szakmai megfontolás után, és/vagy összeférhetetlenség
esetén - megszakíthatja a segítő kapcsolatot úgy, hogy gondoskodik
a kliens további szakmai segítéséről.
18. A szociális munkás arra törekszik, hogy elhárítson, kiküszöböljön
és elkerüljön minden olyan befolyásoló tényezőt, amely a
tárgyilagos munkavégzést gátolja.
19. A kliensek számára juttatott javakból a szociális munkás nem
részesülhet.
20. Az intézmény számára juttatott javakból a szociális munkás
részesülhet, amennyiben azok elosztásáról az intézmény belső
szabályzatában egyértelműen határoz, és az elosztás szabályait
nyilvánossá teszi.
21. A szociális munkás előzetesen tájékoztatja a kliensét az általa igénybe
vett szolgáltatás esetleges anyagi feltételeiről. A szociális munkás egyéb
ellenszolgáltatást nem kérhet, és nem fogadhat el.
22. A szociális munkát folytató szervezetek nem használhatják fel a segítő
folyamatot pártpolitikai célokra, vallási meggyőződés befolyásolása
érdekében.
23. Amennyiben a szociális szolgáltatás igénybevétele valamilyen
elkötelezettséghez kötött, azt a klienssel előre közölni kell.
24. A kliens - szociális munkásra vonatkozó - panaszát az érintett
felek, bevonásával meg kell vizsgálni.
25. A szociális munkás nem avatja be a klienst a munkahelyi vitákba.
26. Amennyiben a szociális munkás tudomására jut a kliens szolgáltatás
igénybevételéhez kapcsolódó jogsérelme, bántalmazottsága, vagy a
függő, kiszolgáltatott helyzetével való visszaélés, kötelessége az
illetékes szervezetnél vizsgálatot kezdeményezni.
II. A szociális munkás és a szakma kapcsolata
27. Önkéntesek, laikusok, gyakornokok bevonásáért, illetve az általuk
nyújtott szolgáltatások minőségéért az őket bevonó szociális munkásé,
illetve az intézmény vezetőéjé a felelősség.
28. A szociális munkás felelősséggel tartozik az általa vezetett segítő
folyamatért, annak minőségéért.
29. A szociális munkás nem vállalhat el olyan feladatot, amelyben
tevékenységét visszaélésre vagy emberellenes célokra használhatják
fel.
30. A szociális munkás arra törekszik, hogy a szociális területen
tevékenykedő intézmények, szervezetek és szakemberek hálózatként
együttműködjenek, a társadalmi problémák megoldása érdekében
szakmaközi egyeztetéseket, fórumokat, szektor- és ágazatközi
együttműködéseket hozzanak létre.
31. A szociális munkás joga és kötelessége, hogy folyamatosan nyomon
kövesse a szakma fejlődését, változását, és azt alkalmazza
munkájában.
III. A szociális munkás és a munkatársak kapcsolata
32. A szociális munkában és a munkatársak kapcsolatában alapvető érték
az együttműködés, amely formális keretek között valósul meg. A
szociális munkás tiszteletben tartja munkatársai nézeteit, tekintettel
van képzettségükre és kötelezettségeikre.
33. A szociális munkás kapcsolatát munkatársaival a bizalom, a tisztelet
és a szolidaritás határozza meg, ezek azonban nem fedhetik el a
szakmai problémákat.
34. A szociális munkás szaktudását, gyakorlati tapasztalatait és szakmai
információit megosztja munkatársaival, különös tekintettel a
pályakezdőkre és a gyakornokokra.
35. A szociális munkás más szakemberekkel történő együttműködése
során tiszteletben tartja azok kompetenciáit, ez azonban saját
felelősségét az eset további vitelében nem csökkentheti.
36. A szociális munkás tiszteletben tartja munkatársai és más
szakemberek a sajátjától eltérő véleményét és munkamódszerét.
Kritikájának felelős módon, az érintett bevonásával ad hangot.
37. Magánjellegű kapcsolata munkatársaival a szociális munkást nem
befolyásolhatja abban, hogy szakmai tevékenységét legjobb tudása és
meggyőződése szerint végezze.
38. A szociális munkás védi munkatársait az igazságtalan eljárásokkal
szemben. Támogatja őket a kliensek és a szakma érdekei miatt vállalt
összeütközésekben.
39. A szociális munkás munkatársa helyettesítésekor tekintettel van
annak érdekeire, szakmai munkájára és a klienssel kialakított
kapcsolatára.
40. A szociális munkás és az őt foglalkoztató intézmény, szervezet
felelőssége, hogy csak feladatai ellátására alkalmas állapotban
kerüljön közvetlen kliensközelbe.
IV. A szociális munkás munkahelyéhez és a társadalomhoz való
viszonya
41. A szociális munkás munkahelyén az Etikai Kódex elvei, értékei
érvényesítésére törekszik. Ha ennek elérésében a szociális munkást
akadályozzák, akkor segítségért joga van az Etikai Kollégiumhoz
fordulni. Szorgalmazza, hogy az Etikai Kódex kerüljön be az intézmény
szervezeti és működési szabályzatába.
42. A szociális munkás munkahelye szakmapolitikájának és szakmai
gyakorlatának javítására törekszik, növelve ezzel a szolgáltatások
hatékonyságát és színvonalát. Ennek érdekében az őt alkalmazó
intézmény támogatásával résztvesz esetmegbeszélő csoporton,
szakmai továbbképzésen, a munkájához és egyéniségéhez legjobban
illő szupervízión
43. A segítő munka során a szociális munkás védelemre jogosult a vele, az
intézményével vagy a kliensével szembeni jogsértő vagy etikátlan
bánásmóddal szemben. Ha etikai sérelem éri akár intézmények, akár
személyek részéről, akkor kötelessége védelemért munkáltatójához,
illetve annak fenntartójához, vagy az Etikai Kollégiumhoz fordulni.
44. A szociális munkás közszereplést vállalva minden esetben közli, hogy
milyen minőségben, kinek a nevében (egyén, munkahely, szakma,
párt, egyház, szervezet stb.) nyilatkozik, vagy cselekszik.
45. Az Etikai Kódex az aláíró szervezetek minden tagjára nézve kötelező. A
szociális munkás kötelessége az Etikai Kódexben foglaltak betartása,
és törekszik annak betartatására. Ez abban az esetben is kötelessége,
ha nem szociális intézményben végzi munkáját.
A szociális munkás a szociális munka értékeit tartja szem előtt, a
munkaidőn kívül végzett egyéb tevékenységei során is.
46. A szociális munkás munkavégzése során tudatosítja környezetében a
társadalmi felelősség-vállalás és -részvétel, valamint a szolidaritás
fontosságát.
Záró rendelkezések az Etikai Kódexhez
1. Az Etikai Kódexet aláíró szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy tagjaik
megfelelhessenek az etikai elvárásoknak és a szakmai
kötelezettségeknek.
2. Az etikai alapelvek és normák nem helyettesítik a szakma működési
feltételeit:
· a kiépült intézményhálózatot a szükséges tárgyi feltételekkel együtt,
· a szakemberek felkészültségét,
· a szakmai szabályok ismeretét,
· a szociális munka egyéb szabályozási szintjeit,
· a szociális munka társadalmi presztízsét,
· az érdekvédelmet.
3. A szociális munka Etikai Kódexe nyilvános, a szociális szolgáltatást
igénybe vevők és az együttműködő intézmények, és szervezetek számára
hozzáférhetővé kell tenni.
4. Az Etikai Kollégium állásfoglalásai nyilvánosságra kerülnek.
5. A Szociális Szakmai Szövetség legalább ötévente felülvizsgálja az Etikai
Kódexet. A benyújtott változtatási javaslatokat szakmai nyilvánosság
előtt, konferencián kell megvitatni.
Értelmező rendelkezések
Szociális munka: olyan, hivatásszerűen végzett tevékenység, melyet – a
szociális, illetve a gyermekjóléti ellátórendszeren belül vagy azon kívül -
személyes szolgáltatásként nyújtanak, és amely az igénybevevők
problémáinak megoldásához szükséges külső és belső erőforrások
komplex mozgósítására, ezzel élet- és működőképességük javítására, illetve
helyreállítására irányul
Szociális munka célja: elősegíteni a társadalmi változásokat, a
problémamegoldásokat az emberi jólét, a szabadság és a társadalmi
igazságosság növelésében. Célja továbbá, hogy az emberi viselkedésről és a
társadalmi rendszerekről szóló elméletek felhasználásával, azokon a
pontokon avatkozzon be, ahol az emberek egymással és társadalmi
környezetükkel kapcsolatba kerülnek.
Szociális munkás: szakirányú egyetemi, főiskolai, alapképzésben vagy
mesterképzésben szerzett oklevéllel rendelkező munkatárs, aki szociális
munkát végez.
Kliens: egyén, család, csoport, közösség, aki/amely a szociális munkás
együttműködését igényli, vagy arra szorul.
Elfogadta a Szociális Szakmai Szövetség Küldöttgyűlése 2011. április 29-én.
|
A Szociális Munka
Ismeretek:
A szociális munka fogalma
A szociális munka az alkalmazott társadalomtudományok közé sorolt professzionális segítő tevékenység, mely elősegíti a társadalmi fejlődést, az egyének, csoportok, közösségek működésének javítását, helyreállítását, problémáinak megoldását. Segíti a hatalomtól megfosztottak hatalomban való részesedését, a nagyobb társadalmi jólét és jól-lét elérését, melyhez igyekszik kedvezőbb társadalmi feltételeket teremteni.
Az emberi jogok és a társadalmi igazságosság, esélyegyenlőség elvei alapvetőek a szociális munkában. A szociális munka az egyén és a környezete közötti kölcsönhatáspkkal foglalkozik. Feladata, hogy képessé tegye az embereket lehetőségeik minél teljesebb kiaknázására, javítsa az életszínvonalukat és megelőzze és kezelje a hibás működést, a devianciat. A szociális munkások a változás előmozdítói a társadalom és az egyén, a család és a szűkebb közösség életében. A szociális munka az értékek, elméletek és a gyakorlat egymással szorosan összekapcsolódó rendszere. |