A nagy földrajzi felfedezések 
Az európai társadalom és gazdaság átalakulása a nagy földrajzi felfedezések következményeként. Az eredeti tőkefelhalmozás. 

Okai: A törökök elfoglalják Konstantinápolyt 1453-ban. Az oszmán-török birodalom a Földközi-tenger medencéjében megkezdte az előrenyomulást. ® Elvágták azoknak a kapcsolatoknak jó részét, amelyek az európai kereskedelmet, más világrészekkel összekötötték. A Vörös – tengeren keresztül az Indiába vezető út az arabok ellenőrzése alatt maradt, akik keleti fűszereket, illatszereket és termékeket szárazföldi és tengeri úton többszöri átrakással szállították a levantei kikötőbe. Ezáltal az árak növekedtek, a kontinens országainak nemesfémmel kell fizetnie. A fejlődő európai országolnak az európai arany- és ezüstbányák kimerülése miatt, éppen ekkor lett volna szüksége Afrika nemesfémérceire (aranyéhség). A hajózás technika fejlődése és a portugál valamint a spanyol királyi hatalom megerősödése lehetővé teszi, hogy előtérbe kerüljön Indiába vezető új kereskedelmi út felfedezése. A tudósok egy része ekkorra fogadta el Ptolemaiosz elméletét, hogy a Föld gömb alakú. Az első felfedező utakat a portugál hajósok tették meg. Tengerész Henrik herceg expedíciókat küldött Afrika atlanti partjának meghódítására. 1471-ben áthaladtak az Egyenlítőn, Bartoloneo Diáz elérte Afrika déli csúcsát (1487, Jóreménység foka). Vasco da Gamma volt 1498-ban Afrikát körülhajózva elérte India nyugati partjait. Portugálok fegyverrel igázták le az indiai fejedelmeket. Kereskedelmi támaszpontokat létesítettek India partjain és Délkelet- Ázsia más részén. Az Újvilág felfedezése azokban a spanyol hajókon induló Kolombusz Kristóf nevéhez fűződik. Kolombusz 1492. augusztus 3-án három hajóval indult el. Október 12-én érkezett meg Amerikába, abban a hitben, hogy Indiában van. Első útja nem ígérkezett, eredményesnek, második útjára már több hajóval ment vissza, negyediken fedezte fel a panamai partvidéket.  Amerigo Vespucci: nevéhez fűződik az Amerikai kontinens részletes leírása, így róla nevezték el az új földrészt. Fernando Magellán: 1519 Sevillából indult, hogy megkerülje a Földet. Spanyol földön elindult öt hajóval, meg akarta találni a közvetlen hajóutat Kelet és Európa között. Egy hajó és 18 ember érkezett meg 1522 szeptemberében, de Magellán nem volt köztük.  
Következményei: Élelmiszer iránti nagy kereslet miatt a XVI. század közepétől rohamosan emelkedett a mezőgazdasági termékek árai, főleg a gabonák. Az ipari termelés növelését  sürgette az iparcikkek iránti megnőtt keresletet. Kelet-Közép-Európa országai nagymértékben növelték mezőgazdasági termelésüket, ipari termelésük pedig háttérbe szorult. Az Újvilágból beáramló nemesfémtömeg tovább növelte az árakat. A megnövekedett keresletet céh keretében nem lehetett kielégíteni. Élelmes vállalkozók kijátszották a céheket. A vállalkozók az általuk felállított manufaktúrákban fizetet munkásokkal állítottak elő egy-egy terméket. Ők gondoskodtak a nyersanyagról és a szerszámokról. Manufaktúrák: - munkamegosztásnak fokozott szerepe volt  - olcsóbb és nagyobb mennyiség -, de még kézi eszközökkel dolgoztak (manu facere=kézzel csinálni).
® sok kézműves ment tönkre, tőkék halmozódtak fel 
A kereskedelem mellett busás hasznot kínált a gyarmatok kifosztása, a rabszolgakereskedelem, a tengeri kalózkodás. Bekerítés: A gyapjú iránti nagy kereslet arra ösztönözte a földbirtokosokat és a tehetős parasztokat, hogy a földművelés helyett juhtenyésztéssel foglalkozzanak. A földesurak az addig közösen használt legelőket kisajátították, üressé vált jobbágytelkeket legelőkké alakították, egyes paraszti földeket elvettek és ezeket a területeket bekerítették. A földjükről elkergetett parasztok és a tönkrement kézművesek számára egyetlen megélhetés maradt, hogy munkát vállaltak a manufaktúrákban. Eredeti tőkefelhalmozás: A kisárutermelő parasztok és kézműveseket megfosztják a termelések, ill. a létfennmaradáshoz szükséges eszközeiktől, és ez mások kezében felhalmozódik ugyanannak a megvásárlásához szükséges összeg.