1.)Hogyan történik az erőforrások meghatározása és mik a földrajzi környezet összetevői?

Erőforrás:bármilyen dolog, tárgy, körülmény, amely emberi szükséglet kielégítéséhez alapul szolgál. Pl. levegő, víz, stb.

Maslow hierarchiarendszere:
V. önmegvalósítás (karrier, család)
IV. társadalmi elismertség
III. szeretet
II. biztonság
I. fiziológiai szükségletek

Természet:az embert körülvevő nem társadalmi környezet.

Földrajzi környezet:a talajnak, a flórának, a faunának az egymásra ható összessége a földterület egy meghatározott részén, saját belső fejlődésének és az ember által való átalakításának egy adott stádiumában.

A földrajzi környezet összetevői:
_kozmosz szféra (kozmikus térség)
_geoszféra
_levegőburok (atmoszféra)
_vízburok (hidroszféra)
_kőzetburok (litoszféra)
_talajburok (pedoszféra)

Természeti erőforrás:azok a természeti adottságok, amelyeket az emberek a termelés egy adott szintjén szükségleteik kielégítésére hasznosítanak. Kitermelésük környezetszennyezéssel jár. Kitermelésének feltételei: a kitermeléshez szükséges ismeret, technológia és az irántuk való kereslet.

Okszerű környezethasználat:az erőforrásoknak olyan dinamikus kihasználása, amely biztosítja a megbomlott természeti egyensúlyok helyreállítását. Célszerű szem előtt tartani a megelőzést is, amellyel megakadályozható az egyensúly megbomlása.

2.)Mi a természeti környezet szerepe a társadalom fejlődésében?

A földrajzi környezet szerepe a társadalom fejlődésében, a gazdasági növekedésben fontos, de nem meghatározó. Hosszabb távon a társadalomnak a természettől való függése kisebb, mint rövid távon.

A természeti erőforrások különbözőképpen hatnak a társadalmi-gazdasági fejlődés különböző szakaszaiban. Az iparilag fejletlen országokban az ásványvagyonok kiaknázása az egyedüli lehetőség a gazdasági növekedésre, a tőkeerős országokban az ásványvagyon csak az egyik tényezője a növekedésnek.

A természet és a társadalom kapcsolatát sokáig (XIX. századig) a földrajzi determinizmus jellemezte: a földrajzi környezet szerepének túlzó értékelése, a természettől való meghatározottság.

Képviselői:

Hippokratész
A meleg éghajlati viszonyok között az emberek nem elég energikusak és életképesek, kevesebbet dolgoznak.

Montesquieu
Minden nép erkölcsét, állami berendezkedését, törvényeinek jellegét az éghajlat, a talaj határozza meg (talaj és erkölcs kapcsolata). Az a jó, ha minél több és minél jobb minőségű földdel rendelkezik a gazdasági szereplő (megítélés föld alapján).

Adam Smith
I. sz. különbözeti járadék.

David Ricardo
Komparatív előnyök: a kereskedelem és a munkamegosztás kialakulásában a különböző területek eltérő földrajzi adottságainak van szerepe. A földrajz adottságok kihasználása. (Magyarország: geotermikus energia, termőföld).

Földrajzi nihilizmus:a természet elhanyagolása, lebecsülése, alulértékelése (1930-as évektől Szovjetunió, majd szocialista országok)

Davidov terv
A szibériai folyók folyásirányának megváltoztatása.

Magyarország
Gyapot és déligyümölcs termesztése
Vas és acél országa

3.)Csoportosítsa a természeti erőforrásokat!

1. Kimeríthető erőforrások

1/a Nem megújuló erőforrások
A földkéreg mélyében bonyolult átalakulási folyamatok révén jöttek létre állati és növényi eredetű anyagokból. Elméletileg újratermelődhetnek, de csak rendkívül lassan, több millió év alatt. Következésképpen van egy mennyiségi korlát, ameddig végső felhasználásuk terjedhet. Pl. szénmezők, olajmezők

1/b Megújuló erőforrások
Megfelelő védelem és technológia, ésszerű gazdálkodás mellett képesek a megújulásra. Pl. erdők

2. Ki nem meríthető erőforrások

2/a Korlátlan mennyiségű
Kozmikus méretekben végesek, de az emberiség számára kimeríthetetlennek tekinthetők. Pl. napsugárzás, geotermikus energia, levegő, szél, víz.

2/b Korlátozott mennyiségű
Minden ország számára szükségszerű adottság. Pl. termőföld. Csak ésszerű gazdálkodással ki nem meríthető!

4.)Jellemezze a nem megújuló erőforrásokat!

1/a Nem megújuló erőforrások
A földkéreg mélyében bonyolult átalakulási folyamatok révén jöttek létre állati és növényi eredetű anyagokból. Elméletileg újratermelődhetnek, de csak rendkívül lassan, több millió év alatt. Következésképpen van egy mennyiségi korlát, ameddig végső felhasználásuk terjedhet. Pl. szénmezők, olajmezők

Korlátozottan, szűkösen állnak rendelkezésre.

Fizikai szűkösség:mennyiségi korlát.
Ökonómiai szűkösség:az erőforrásnak 0-nál nagyobb ára van, erőforrásjáradék vagy bérleti díj keletkezik.

Egyáltalán nem, vagy csak nagyon nehezen helyettesíthetők.
Szűkösségük enyhíthető:
_technológiai újításokkal
_kinyerésük hatékonyságának növelésével
_hulladékok, maradványanyagok újrahasznosításával

1970-es évek: olajválság → szűkösség kérdése előtérbe kerül

Meadows házaspár: 5 globális probléma
_népességnövekedés
_erőforrások kitermelésének növekedése			- 30-70%
_növekvő ipari termelés
_környezetszennyezés
_mezőgazdasági területek csökkenése			+ 30-70%

Leontief, Mesarovic, Forrester

A várható élettartam kiszámítása

1.)Teljes erőforrás bázis: az egy tonnányi földben található elemi mennyiségeket grammban kifejezve megszorozzák a földkéreg teljes tömegével, gyakrabban a földkéreg 1 km mélységig terjedő mennyiségével.

2.)Műrevaló vagyon:olyan lelőhelyek, amelyeket már feltártak és a jelenlegi keresleti, jövedelem, ár és technológiai színvonal mellett gazdaságosan kitermelhetők.
M = W/k (költségszint / reálköltség)
M > 1

3.)Tartalék vagyon:olyan lelőhelyek, amelyeket már felfedeztek, de nem termelhetők ki gazdaságosan. 0,8 < M < 1

4.)Reménybeli vagyon:olyan lelőhelyek, amelyek csak földrajzilag vannak behatárolva, vagy még úgy sem.

5.)Mutassa be a természeti erőforrások és a nemzetközi munkamegosztás kapcsolatát!

A nemzetközi munkamegosztás mozgatórugója a természeti erőforrások egyenlőtlen eloszlása és az ebből fakadó csere.

Hosszú távon a gazdasági fejlődés szempontjából az erőforrások változatossága a döntő, rövid távon az egyetlen ásványvagyonban való gazdagság. Fontos az, hogy milyen erőforrásról van szó!!

Feketekőszén: Kína
Barnakőszén: Németország
Kőolaj: Szaúd-Arábia
Földgáz: Oroszország

A természeti erőforrások szerepe térben és történelmileg is változó:
Tér-specifikusság: az erőforrások más és más országokban helyezkednek el.
Kor- (idő-) specifikusság: bizonyos erőforrások más és más korokban voltak meghatározó jelentőségűek. Pl. ipari forradalom idején a szén volt a meghatározó erőforrás.

6.)Értékelje általánosságban Magyarország természeti erőforrásokkal való ellátottságát!

Mennyiségét tekintve az erőforrásokkal való ellátottság közepesnek mondható.
Közgazdaságilag a közepesnek az alsó határát sem éri el.

+ a következő tételek összefoglalása.

7.)Mutassa be hazánk szénbányászatát!

A különböző szénfajták (feketekőszén, barnakőszén, lignit) az ipari forradalomtól a XX. sz. közepéig a legfontosabb energiahordozók voltak.

A szén primer energiahordozó, gyakorlati felhasználásra más, ún. szekunder energiává történt átalakítás után kerül (pl. villamosenergia).
Legnagyobb készletek: Kína (legtöbb), USA, Nagy-Britannia, Németország, Lengyelország

Hazánk egyik legfontosabb természeti erőforrása, az 1960-as évekig vezető energiaforrás volt. A hazai ipari körzetek a szénmedencékre települtek (Mecsek, Mátra).

Az ország összes szénvagyona kb. 10 milliárd tonna. Ebből a műrevaló készlet kb. 5 milliárd tonna.
Ebből
_12,2% minőségi feketekőszén
_15,4% minőségi barnakőszén
_5,6% gyenge barnakőszén
_66,8% külszíni lignit

A világtermelésben feketekőszén szempontjából Magyarországon folyamatosan csökkenő tendencia mutatkozik. Barnakőszénből a világtermelésből 1,5%-kal részesedünk. A magyar széntermelés közel ľ-ét a hőerőművek használják fel, második helyen áll a lakossági felhasználás.

A hazai szénmedencék a következőkkel jellemezhetők:
_a szénmedencék kiterjedése korlátozott
_kedvezőtlenek a geológiai viszonyok (szénrétegek vastagsága)
_karsztvíz jelenléte

A szenek minőségi mutatói
_fűtőérték KJ/kg
_hamutartalom %
_kéntartalom %
_nedvességtartalom %

A széntermelés jövője Magyarországon
A szénkészletek további kitermelése akkor indokolt, ha gazdaságossá tehető. A hőerőművek üzemeltetése továbbra is hazai szenet igényel. A termelés háttérbe szorulhat, ha más országokból a szekunder energia behozatala olcsóbbá válik.

8.)Mutassa be hazánk szénhidrogén-termelését!

A szénhidrogének (kőolaj és földgáz) a világ energiagazdaságában vezető szerepet töltenek be.
A kőolaj ún. stratégiai energiahordozó, számos vezető gazdasági hatalom biztonsága függ tőle. Világpiaci ára rendkívül érzékenyen reagál a világpolitika eseményeire. +3 USD változás az olaj árában +1%-os inflációt eredményez.

A magyar kőolajok jó minőségűek. A termelés a következő:

_Algyő térsége		70%
_DNY Dunántúl		11%
_Kiskunhalas térsége	7%
_Elszórtan			12%

A földgáztermelés területileg kevésbé egységes, mint a kőolajtermelés. A földgáz minősége jó.

_Algyő térsége		40%
_Martfű térsége		17%
_Üllés térsége		15%
_Kiskunhalas térsége	10%
_Hajdúszoboszló térsége	7%
_NY Dunántúl		3%
_Elszórtan			8%

A hazai földgáz lehet
_sapkagáz: a kőolajtelep felett elhelyezkedő gáz (40%)
_oldott gáz: a kőolajtelepeken oldott (elnyelt) gáz, ami a kitermelés során az olajtól elválasztható (6%)
_szabad gáz: a kőolajtelepektől függetlenül helyezkedik el (54%)

A szénhidrogén igények a jelenben és a jövőben is csak import segítségével fedezhetők. Az import kizárólagos ellátója sokáig csak a Szovjetunió volt. A behozatal továbbra is a keleti országokból jelentős, NY-Európával a Győr-Baumgarten gázvezeték teremt kapcsolatot.

9.)Jellemezze a vízenergia és a geotermikus energia felhasználását Magyarországon!

A vízi energiaa megújuló primer energiaforrások közé tartozik. Vízi erőművekben szekunder energiává (villamos áram) átalakítva használják fel.
Az ország síkvidéki jellege miatt a magyarországi folyók esése alacsony. Emellett a vízi erőművek építése a gyakori árvizek miatt a gátak megerősítését, víztárolók építését, a hajózás fenntartása érdekében emelőzsilipek építését követeli meg. Mindezek jelentősen megnövelik a beruházási költségeket.

Tisza – a vízhozam sok, esése kicsi.
Vízierőmű: Kisköre és Tiszalök

Duna – Bős-Nagymaros

A vízi erőmű létesítésekor a kedvező természetföldrajzi körülmények által kihasznált hatékonyságtöbblet (járadék) abból ered, hogy a vízi energia kiaknázása a többi energiahordozóhoz képest olcsóbb vagy rövidebb a megtérülési idő.

A geotermikus energiaa földkéreg belső hőenergiája. Két mutatószámot alkalmaznak a hőállapot kifejezésére.

Geotermikus grádiens: hány °C-ot változik a hőmérséklet km-enként. Földi értéke 30-33 °C/km, magyarországi értéke 42-56 °C/km.
Geotermikus mélységlépcső:hány méterenként változik a hőmérséklet 1 °C-ot. Földi értéke 30-33m, magyarországi értéke 17-25 m.

A kedvező értékek oka, hogy a Kárpát-medence alatt a földkéreg vékonyabb.

Használata:
_fóliasátrak, üvegházak fűtése
_lakossági fűtés, üzemek, irodák fűtése
_gyógyászati célok (hévíz)

10.)Értékelje hazánk villamosenergia-gazdálkodását!

A gazdaságban a felhasznált primer energiahordozók jelentős hányada a fogyasztókhoz villamos energiaként jut el. A villamosenergiaipar bonyolult technikai felépítésű és tőkeigényes. A villamos energia előállítása és a fogyasztóhoz való eljuttatása rendkívül költségigényes.

A villamosenergia ipar nagy egységei
_villamos erőművek (áramtermelés)
_országos távvezetékhálózat, transzformátor és kapcsolóállomások, nemzetközi összeköttetések (szállítás)
_regionális és helyi hálózatok (elosztás és fogyasztóhoz juttatás)

Villamos energiát előállító erőművek:
_hőerőmű
_atomerőmű (Paks, közel 40%)
_szélerőmű (egyre elterjedtebb, első Kulcs községben, másodlagos szelek)
_vízierőmű
_gázturbinás erőmű (a reakcióideje gyorsabb, gyorsabban reagál a csúcsfogyasztási időszakban).

A közcélú erőművek az országos távvezetékhálózatra termelnek, az ipari erőművek egy-egy üzem számára állítanak elő energiát.

Magyarországon a termelés közel 37.000 Gwh.

A termelés problémái
Az erőművek folyamatosan működnek, a fogyasztás viszont ingadozik, a napi igényeknek megfelelően jelentkeznek csúcsfogyasztási idők és mélypontok. Az ország kapacitását úgy kell meghatározni, hogy legyen tartalék kapacitás a napi illetve szezonális csúcsok ellátására is. Olyan technikai megoldásokra van szükség, amelyek gyorsan reagálnak, ennek megfelelnek a gázturbinás erőművek.

A termelés jövője

Az alternatív energiahordozók előtérbe kerülnek.

Atomerőművek
_mellette: hatékonyság, környezetkímélő
_ellene: veszélyes, élettartama 30-40 év

11.)Mutassa be a talajt, mint természeti és gazdasági erőforrást, a föld keresletét és kínálatát, valamint jellemezze a járadékokat!

Talaj: a földkéreg legfelső, termékeny rétege.
Tulajdonságai
_helyhez kötött
_újra nem termelhető, minden ország adottsága
_elpusztíthatatlan
_termékeny
_természetes
_mesterséges
_közgazdasági
_a földpiaccal rendelkező országokban a kínálata rendkívül rugalmatlan, kereslete származékos

Hazánk természeti erőforrásainak a 2/3-át a nemzeti vagyonnak pedig az 1/5-ödét a talajkészletek adják.

A föld kereslete és kínálata.
Kereslete származékos, kínálata rugalmatlan.

Járadékok

I.sz. különbözeti járadék
A piachoz legközelebb fekvő és legjobb minőségű és a piactól legtávolabb fekvő és legrosszabb minőségű földek hozadéka közötti profitkülönbség.

II.sz. különbözet járadék
A pótlólagos tőkebefektetések eredményeként keletkezett többletprofit.

Helyzeti járadék

Abszolút járadék
Minden gazdaságilag hasznosítható föld tulajdonosa rendelkezik vele, ha földjét másnak adja át használatra, és az ebből keletkező haszon csupán a földtulajdon következménye.

12.)Jellemezze a hazai talajviszonyokat!

Magyarország legfontosabb természeti erőforrása a termőföld. A termőföld termőképességét befolyásolja a minősége, fizikai, kémiai tulajdonságai, eredete valamint a helyes gazdálkodási mód megválasztása.

Talajtípusok Magyarországon

_mezőségi talajok: a legjobb minőségű talaj, az ország területének 25%-a. Szerkezete morzsás, gyengén lúgos kémhatású, vízgazdálkodása jó, humuszrétege vastag, könnyen művelhető. Alföld déli része, Hajdúszoboszló környéke.
_erdei talajok: kevés tápanyag, savas kémhatás, humusztartalma alacsony, vízgazdálkodása rossz. Az összes talaj 41%-a.
_váztalajok: legnagyobb hányada szőlővel, gyümölccsel megkötve. Ha az öntözés biztosított, a kertészet számára kedvező, mert hamar felmelegszik. Nyírség, alföldi régiók, 25%.
_öntéstalajok: a folyók mentén helyezkednek el, többnyire jó termőtalajok.
_réti talajok: mélyfekvésű, vizes területek. Rosszul művelhető, inkább legelőgazdálkodásra alkalmas.
_láptalajok: állóvizek szélein alakulnak ki.
_szikes talajok: magas sófelhalmozódás. Szoloncsák – sófelhalmozódás a feltalajban, szolonyec – sófelhalmozódás az alsó rétegekben. Hortobágy, 6%.

13.)Mutassa be a földértékelést és az ország földterületének hasznosítását!

A föld értékelése

A föld jövedeleme:egy adott földterületről (1 ha) egy adott időszak alatt (1 év) mekkora jövedelem realizálható.

Ökológiai értékelés:bonitációs skála – 1-100-ig terjedő pontrendszer, ami a talajok fizikai, kémiai és biológiai tulajdonságait jellemzi.

Pénzbeni érték:1 ha szántó értéke Magyarországon átlagosan 300 ezer Ft körül van. EU: 1-4 millió forint. A legmagasabb érték Japánban van.

Aranykorona:olyan komplex pontszám, amely a földek értékét mutatja XX. sz. eleji terméseredmények és ráfordítások alapján. Magyarországon átlagosan 20 AK/ha.

Gabonaegység:1 AK = 20 kg búza tőzsdei ára.

A földek értékét befolyásoló közgazdasági tényezők:
_fekvés, elhelyezkedés, felvevőpiac és feldolgozóipar távolsága
_helyi lehetőségek – öntözés, energiaforrás, utak
_helyi károsító hatások
_fejlesztési elképzelések

Magyarország területe 93.030 km2.

Az ország földterületének hasznosítása:

Művelési ágak

Szántó				50%
Kert				1,2%
Szőlő				1,4%
Gyümölcsös			1%
Gyepterület			12,3%
Mezőgazdasági terület	66,5%
Erdő				19,1%
Nádas				0,4%
Halastó			0,4%
Termőterület			86,4%

Művelés alól kivett terület (városok, ipari üzemek, úthálózat, bányák)	13,6%

14.)Mutassa be az ország vízvagyonát és a légköri erőforrásokat!

Felszíni vizek:tavak, folyók, csatornák, tározók

Duna
Magyarországi szakasza 417 km. Teljes hosszában hajózható. Természetes képződményei a szigetek (Csepel sziget – ipari célok, Margitsziget – szabadidős célok).

Tisza
Magyarországi szakasza 597 km. Esése kicsi, mintegy 30 m. Mesterséges képződményei a holtágak. Kanyarulatainak átvágásával a folyót eredeti hosszának 2/3-ára rövidítették le. Erőművei a tiszalöki és a kiskörei erőmű (villamos áram termelés).

Balaton
Elsősorban üdülő- és idegenforgalmi terület. Jelentős a balatoni haltenyésztés és a nádkitermelés is. Kb. 600 km2. Déli részén homokos, északi részén kavicsos, köves. Védett területe a Kis-Balaton. Napjaink egyik fontos kérdése a Balaton vízszintjének folyamatos csökkenése.

Velencei tó
26 km2. Elsősorban üdülőterület.

Fertő-tó
Teljes területe 335 km2, de csak mintegy 10%-a található Magyarországon.

Csatornák, víztározók
A csatornáknak nagy szerep jut a vízszint szabályozásában, az öntözésben, a hajózásban és a víztisztításban.
A víztározók ipari és üdülési célokat is szolgálhatnak.

Felszín alatti vizek
_talajvíz: legfelső réteg, változó mélységű
_rétegvíz: kutak forrása
_karsztvíz
_mélységi vizek
_hévíz
_termálvíz
_ásványvíz
_gyógyvíz

Légköri erőforrások
A légkör anyagaival, mozgásával, az éghajlattal és az időjárással kapcsolatos természeti erőforrások.

Napsugárzás				napsütéses órák száma 2100 ó/év
Felhőképződés, párolgás
Csapadék				500-600 mm/év
Szél

15.)Értékelje Magyarország gazdaságföldrajzi adottságait és térszerkezeti sajátosságait!

Az ország természetföldrajzi helyzetét a fekvése, a tágabb és a szűkebb környezetéhez viszonyított helyzete határozza meg.
Hazánk Európa közepén, a Kárpát-medence középső részén helyezkedik el.

Az ország gazdaságföldrajzi helyzete utal az adott területen élő társadalom és a természeti adottságok kapcsolatára és érzékelteti viszonyát a környező országokhoz, különösen a gazdasági integrációkhoz (EU). A gazdaságföldrajzi helyzetre egyaránt hatnak tehát a belső és külső társadalmi viszonyok, a saját és a környezetben élő népek gazdaságának fejlődése, színvonala.
A gazdaságföldrajzi helyzet egyre jelentősebb tényezője a világgazdaság dinamikus központjához viszonyított elhelyezkedés. Európa gazdasági központjától Magyarország keletre helyezkedik el.

A Kárpát-medence előnyei: tranzitország jelleg, geotermikus energia, hátrányai: szél.
Tranzitország – Európa közepe: átmenő szállítások és idegenforgalmi hasznosítás.

Környező országok
_export, import
_turizmus: szezonális – Balaton, állandó – termálvizek

Centrum-periféria viszony: Budapest szerepe eltúlzott. Az úthálózat és a vasúthálózat ennek megfelelő. A lakosság 1/5-e a fővárosban él, a második legnagyobb város (Debrecen) lakossága a budapestinek csak 1/10-e.

16.)Milyen szerepe van az élelmiszeriparnak a természeti erőforrások hasznosításában?

Az élelmiszeripari termelés célja a növényi, állati és ásványi eredetű nyersanyagok emberi fogyasztásra történő előkészítése és feldolgozása.
A mezőgazdaságot és az élelmiszeripart nem vizsgálhatjuk egymástól elkülönítve, egymáshoz szorosan kapcsolódnak, indokolt az együttes elemzés. A mezőgazdasági termelés és az élelmiszeripar termékpályákon keresztül kapcsolódik egymáshoz, a mezőgazdasági termékek az élelmiszeripar alapanyagai.

Agrobiznisz: az élelmiszergazdaságon kívül a hozzá kapcsolódó szakágazatokat is magában foglalja. Tartalmazza a termeléshez és a kereskedelemhez szükséges anyagok, eszközök, erőforrások és információk előállítását, létrehozását is.

Az élelmiszeripar
_a belföldi élelmiszerszükséglet kielégítésének alapvető forrása
_a mezőgazdasági termékek legjelentősebb piaca
_a pozitív külker mérleg biztosításának fontos eszköze

A mezőgazdaság és az élelmiszeripar szoros kapcsolata következtében az élelmiszeripar nemzetgazdasági helyzete szorosan kötődik az adott gazdaság agrárpolitikájához.

A gazdaságot nemzetgazdasági ágakba, ágazatokba, szakágazatokba soroljuk be. Az élelmiszeripar szakágazatai:

Húsipar
Baromfiipar
Tejipar
Konzervipar
Cukoripar
Édesipar
Növényolajipar
Malomipar
Sütőipar
Söripar
Boripar
Szeszipar
Dohányipar

17.)Mutassa be a telephely elméleteket és a feldolgozó szakágazatok elhelyezkedését!

Thünen elmélete

A földrajzi munkamegosztás térbeli rendjét a piac, mint központ körül kialakult, különböző gazdasági tevékenységekre szakosodott övezetek koncentrikus sávjai alkotják. A termelési övezeteket egyrészt a termékek árában érvényesített jövedelem, másrészt a szállításigényesség, illetve a kettő kombinációja alakítja ki.
Az elmélet szerint a piac közelében azokat a javakat célszerű termelni, amelyek értékükhöz viszonyítva nagy tömegűek vagy térfogatúak, illetve a hosszú szállítás során romlik a minőségük.
Később egyértélművé vált, hogy minél nagyobb méretű és kiterjedésű a munkamegosztás, annál jobban feloldódik a telephelyi kötöttség.

Launhardt-féle telepítési háromszög

A termelést a nyersanyaglelőhely (A), az energiabázis (B) és a fogyasztópiac (C) által alkotott ABC háromszög súlypontjába kell telepíteni, mert a szállítási költség itt minimális.
Az elméletet a gyakorlat nem igazolja.

Ha a telephelyválasztás célja a költségek minimalizálása, akkor az ideális telephely az a földrajzi pont, ahol az összes termelési tényező a legkevesebb költségráfordítással van meg.

Napjaink elméletei
A korszerű telephelyelméletek az összes tényező optimalizálására törekszenek, mivel a tényezők köre nem állandó.

Húsipar: részben a vágóállat-állomány, részben a felvevőpiacok földrajzi közelsége játszik szerepet a telephelyválasztásnál. Magyarország: húskombinát rendszer. Fejlett országok: a vágás földrajzilag és tulajdonilag is elkülönül a gyártástól.
Baromfiipar: viszonylag egyenletesen helyezkednek el hazánkban.
Tejipar: fogyasztói tej termelése, tejtermékgyártás és tejpor készítése.
Cukoripar: döntő a nyersanyag közelsége. Kaba, Hatvan, Szolnok, Kaposvár
Édesipar: Győr, Szerencs, Diósgyőr
Növényolajipar: 

18.)Jellemezze az ipar területi differenciáltságát Magyarországon!

Az ipar fogalma felöleli a bányászatot, az energiatermelést, az alapanyaggyártást, a feldolgozóipart, az élelmiszeripart, az ipari szolgáltatásokat és a javító ipar többségét.
Primer ágazat:mezőgazdaság, bányászat, erdőkitermelés
Szekunder ágazat:ipar
Tercier ágazat:szolgáltatások összessége, beleértve a kereskedelmet, a közlekedést és a távközlést
Quartener ágazat:kutatás

Az ipar földrajzi elhelyezkedése
_természeti (energiahordozók, nyersanyagok)
_társadalmi (munkaerő)
_politikai, gazdasági
_piaci és technikai
hatások együttesének eredménye.

A magyar ipar területi elhelyezkedésének jellemzője a centrum-periféria kapcsolat. Egy központ a magas tőkekoncentrációjával, szervezettségével, jelentős ipari kapacitásokkal, gazdasági túlsúlyával, magas fejlettségei szintjével válik meghatározóvá. A centrumot Budapest, a perifériát az ország számos területe jelenti.

Az ipartelepítés hiányosságai, a gazdasági visszaesés következményei
_iparhiányos térségek gazdasági nehézségei: folyamatos népességkibocsátók, a munkanélküliség növekszik, a térségek egyre jobban elszegényednek
_depressziós térségek: az adottságok kimerültek, a piaci megítélés romlott, iparágazataik elavultak (Miskolc, Ózd)

Területi elhelyezkedések

Vas- és acélgyártás
Nyersanyag, fogyasztópiac (gépipar), szállítási útvonalak közelében. Kohászati vertikum: Dunai Vasmű. Részvertikumok: Ózd, Salgótarján, Csepel Művek

Vegyipar
Vízigényes ágazat. Nyersanyagbázis, munkaerő, villamosenergia-igény, szállítási útvonal, fogyasztópiac, infrastruktúra, innovációs központ határozza meg a területi elhelyezkedést.

Építőanyagipar
Nyersanyag, hőenergia, fűtőanyag, jelentős vízfelhasználás, környezetvédelmi szempontok határozzák meg a területi elhelyezkedést.

Gépipar
Munkaerő, fogyasztói igények, innovációs bázis, termelési tradíciók a meghatározók. Körzetei: Budapest, Kisalföld, északi területek (Miskolc, Eger, Gyöngyös).

Könnyűipar
Munkaerő, fogyasztópiac, víz a meghatározók. Körzetei: Budapest, Kisalföld, Baranya megye, Alföld

19.)Értékelje a turizmus szerepét Magyarországon!

Az idegenforgalom napjainkra világszerte iparrá vált. Az utazás, az üdülés, a pihenés, a Föld szépségeinek megismerése mellett emberi kapcsolatok létrejöttét, reális világkép kialakulását is lehetővé teszi. Az idegenforgalom a világ és a társadalmak felfedezésének és megismerésének egyik lehetséges eszköze.

Jóléti vívmányok: munkanap rövidülése, szabadidő növekedése, vásárlóerő növekedése, infrastruktúra fejlődése.

Néhány ország kiemelt figyelmet fordít a turizmus kiépítésére, sok helyen az idegenforgalom a nemzetgazdaság egyik meghatározó ága. Magyarország a világ turizmusából jelentősen részesedik.

Az idegenforgalom kedvező hatásai
_foglalkoztatási és plusz jövedelemszerzési lehetőség
_növeli a terület népesség megtartó képességét
_javul az infrastruktúrális ellátottság
_kedvezőbbek a szolgáltatások körülményei
_több a lehetőség szórakozásra, rendezvényekre

Az idegenforgalom negatív hatásai
_szezonjellegű keresletnövekedés
_az infrastruktúra túlzott igénybevétele miatti idő előtti elhasználódás
_környezetszennyezés, környezetkárosulás
_a szemét és a hulladék nem megfelelő kezelése
_foglalkoztatási torzulás lép fel

A következő évtizedre megfogalmazott célok
_meglévő üdülőkörzetek fejlesztése
_iparvidék és városkörnyéki kiránduló és üdülőkörzetek kialakítása
_ifjúsági turizmus fejlesztése
_nemzeti parkok, tájvédelmi körzetek, ökoturizmus fejlesztése

Az idegenforgalom területi struktúráját az alábbiak határozzák meg:
_természetföldrajzi viszonyok (domborzat, gyógylehetőségek, különlegességek)
_közlekedés (megközelíthetőség)
_településhálózatban elfoglalt hely
_fogadóképesség és fogadókészség (szállás, kereskedelmi hálózat, lehetőségek)
_kulturális adottság (műemlék, néprajz, gasztronómia)

Az idegenforgalom funkciója a fentiek mellett annak biztosítása, hogy egy-egy térség adottsága minél kedvezőbben és gazdaságosabban hasznosuljon. Minél előbb térül meg a beruházott vagyon, annál hosszabb ideig és annál több érték jut vissza a gazdaságba. A beruházások megtérülését az amortizáció, az idegenforgalmi ágazat jövedelmezősége és a járadék biztosítja (együtt: bruttó felhalmozható jövedelem). A kedvező természeti feltételek idegenforgalmi célú hasznosításából keletkezik az üdülési járadék. Az üdülési járadék a szolgáltatásokkal összefüggő árbevételek részeként jelenik meg.

20.)Vázolja fel hazánk települési struktúráját!

Urbanizáció:városodás, városiasodás.
Városodás:a városlakó népesség számának, arányának, a városi jogállású településeknek a mennyiségi változása.
Városiasodás:az infrastruktúrális színvonal emelkedése, városi civilizáció és életforma elterjedése, minőségi változás.

Hazánkban a városodás és a városiasodás eltérő fejlődése eredményeként a mennyiségi és a minőségi oldal fejlődése nincs összhangban. A városhálózat viszonylag egyenletes eloszlású, de számos esetben nincs meg a városoktól elvárható urbanizáltsági szint. A rendszerváltás eredményeként a települések önállókká váltak, megszűnt az alá- és fölérendeltségi viszony. Sok helyi fejlesztés indult meg. A piaci viszonyok elterjedése felerősítette a települések versenyét, nőttek a különbségek. Nem egyformák az esélyek a befektetőkért, a kelet-nyugat és a főváros-vidék ellentét tovább mélyül.

Település:az emberek lakó- vagy munkahelyéül szolgáló, valamint az ezekhez tartozó más létesítmények és intézmények összefüggő területen elhelyezkedő együttese, amely lehet város vagy falu.

Város:az urbanizáció térbeli megjelenési formája. Nagyobb lélekszámú és népsűrűségű, központi funkciót ellátó, a környék népességét vonzó település. A lakosság túlnyomórészt nem mezőgazdaságból él. Infrastruktúrája fejlett, az igényeket magas szinten elégíti ki.

Várostípusok:
_világváros (nemzetközi jelentőségű, pl. New York, Párizs, Moszkva, Tokió)
_regionális jelentőségű város (kisebb területi jelentőségű, pl. Budapest, Milánó, Róma)
_országos jelentőségű város (Köln, Manchaster)

Magyarországi várostípusok
_mezővárosokból kialakult alföldi városok (Jászberény, Mezőtúr)
_bányászati, ipari központok (Tatabánya, Ózd)
_ipari fejlesztés során kialakult új városok (Dunaújváros, Ajka, Várpalota)
_egyetlen jelentősebb településagglomeráció (Budapest)

Falvak
_hagyományos típusú falvak (a meghatározó gazdasági központoktól távol esnek)
_átalakult falvak (a falvak 1/3-a, kedvező gazdasági adottságú területeken találhatók)
_városias falvak (nagyobb városok közelében, a mezőgazdaság szerepe alárendelt)
_városjelölt falvak (kiépült városi részekkel rendelkező települések)
_önálló közigazgatási hellyel nem rendelkező szórványtelepülések, a tanyák (sortanya, szórt tanya és bokortanya)