![Bencsik József](images/news_cats/bencsik.gif)
Bencsik József
Méhészeti kísérletekhez, az INRA –Avignon-i (Fr) kutató intézetben.
Megjegyzések
az Avignon-i, (Fr) INRA (Institut National Recherches Agronomiques = Agrár Kutatások Nemzeti Intézete), a « Swarmonitor » EU-os kutatócsoport méhészeti kísérletihez.
2014 március közepén, Dr. Bencsik Márton, a Nottingham-i Műszaki Egyetem kutatója, a méhészeti rezgéskutatás kezdeményezője, egyben az EU konzorcium vezetője, ezúttal ismét, újabb, megfigyelő kaptárokat szerelt fel, az intézmény alkalmazottai segítségével. Párhuzamosan, az EPBA EU profi méhészegyesület, valamint a belga CARI intézetnél, egy időben, hasonló kutatások, és kísérletek folynak. A közelebbi cél, újabb rajzásjelző rezgésmérések rögzítése. Továbbiakban pedig a rögzített rezgések, matematikai, és méhészgyakorlati összefüggések tanulmányozása.
Kiindulás
az első kísérletek (2007-8-ban), eredetileg a Jarnioux -ban (Fr), a vidéki kis házam előtt bekerített kísérleti méhesből származnak. Majd az akkori , első, fölmérési tapasztalatok sikerei alapján « világ »útnak indultak és folynak ma is ugyanott is. Az eredmények, a www.elsevier.com/locate/compag – Computer and Electronics Agriculture – tudományos kiadványon jelentek meg. Majd bemutatásra kerültek először a 2009-ben Monpellieri méhészeti kongresszuson. A sikerek folytán, a kutatások folytatására, nemzetközi EU-s pályázatot (1,4 millió €) nyert 2011- ben.
A jelenleg folyamatban lévő EU -os kutatási műsor zárása, a kiértékelés, beütemezve, 2015 folyamán. Első lépésben, egy olyan rezgésmérő műszer megtervezéséről, beállításáról van szó, amelynek segítségével, a gyakorló méhész, pontos értesüléseket kap, a méhcsalád folyamatos, és pillanatnyi helyzetéről, bármikor, akár a mobil telefonján keresztül. Pontos és biztos értesülések, első sorban a rajzási láz kezdetéről, folyamatáról a várható bekövetkezéséről. Ily módon, idejében, alapvető értesülésekhez jut a gyakorló méhész, kaptárnyitás nélkül. Az eljárás, ugyanakkor, a rajzási láz fölismerésén túl, sok más esetre is fölhasználható a további tervek alapján. Így például a betegségek, mérgezések jelzésére is. A méhészetre, mint mesterségre, gyökeres változások várnak!
Találmánytitok?
A biztató eredményekről egyenlőre nem tanácsos EU nyilvánosság előtt beszámolni, érthető okokból (felfedezéstitok!) A nemzetközi gazdasági verseny könyörtelen. EU szerte intézmények kutatói, szüntelen szimatolnak, leskelődnek, hol mit, milyen elgondolást alkalmazni a saját javára. Kivéve Magyarországon, ahol a tapasztalatok szerint, sehol senki nem “fülel”, senki, oda se neki! A bekapcsolódási ajánlatok, figyelmet se érdemelnek. Így ez a VM, a NAK képtelen főtisztviselői között is! Magyarországon, a “Swarmonitor” EU- os kutatócsoport vezetője, Dr. Bencsik Márton, közreműködési ajánlatait, hivatalos helyen (VM, NAK) képtelen, megvalósíthatatlan, feltételeikhez, majd lehetetlen határidőhöz kötötték (2010/10/10). A továbbiakban hozzájuk fordulni, a tapasztalatok szerint, teljesen reménytelen! Pedig, úgy tudott, ez idáig (VM 2013/12/16 rendeletig) rajtuk volt minden méhészeti ajánlat, kezdeményezés, tanulmányozása, támogatása, vagy elutasításának felelőssége. Feltehető, hogy az intézmények kaptak is e felelősség, és tevékenység elviseléséért, annak magaslatához méltó fizetséget, és intézményi költségfedezetet, a méhészek tagdíj fizetéséből, az államháztartásból? De újabban már e felelősségről és velejáró tevékenységről is lemondtak, az egyetlen méhésszervezet az OMME terhére. IRET elvek alapján, feltehető, hogy e szervezet, ezen újabb felelősség és tevékenység terhének elviselésére megkapta az részarányos fizetségeket, és a hozzáillő költségfedezeteket is. Míg ez utóbbi költségek, bizonyára, levonásra kerültek a VM költségvetésében (IRET eljárás)? Elismerem, semmi közöm az ilyen értesülés részleteihez, sem azok politikai érdek összefüggéseihez! Semmi esetre se kívánok ilyen ügyekbe ténylegesen beavatkozni. De talán, nem így a közvélemény? Avagy így jó a magyaroknak? Szerencsére, az újjáalakított méhész szervezetben, új szellem, új nyitottsági jelek ? Mialatt, Anglia, Franciaország, Belgium, Németország,.. méhészeti szakkörei, intézményei, már messze, előre!
De nemzetközi gazdasági verseny, könyörtelen !
Aki nem tart lépést, az lemarad! Kíméletlen, gyakorlati ténymegállapítás! Így van ez, a méhészeti kutatásokban is ! Milyen sors várhat a magyar méhészetre, úgy mint a hozzátartozó foglalkozási ágazatokra, amennyiben a VM-el, a NAK- al egyetértve, már a szakmai szervezet is elzárkóznék, az EU nemzetközi újító, kutató tervektől. Ki fogja bátorítani az előre törtető, újító , kezdeményezéseket? Óriási felelősség ! Lesz-e soraiban (11 987 tag), számos gyakorlati szakember, a helyzet magaslatán, akik fölismerik a kutatások értékét, fontosságát ? Rajtuk a sor, kecsegtető ajánlatokat tenni? Igaz ugyan, működik az országban, közel 5-6 000 szervezeten kívülálló független méhész is. Közöttük is lehet számos, tehetség ? De miután nem fizetnek tagdíjat, így nem is számíthatnak semmiféle EU kutatási, se egyéb nemzeti támogatásokra? No lám! Az ilyen méhészek helyzete eleve nem tartozik a VM, és a NAK, sem a méhésszervezet gondjai közé? Vessenek magukra? A magyar méhészeknek elég, (talán sok is) az “egypárt rendszer”? Nem így Nyugaton! Lásd például a “Abeilles et Fleurs” és más szaklapokban megjelent szakvédelmi írásokat.
Nem véletlenül
fordult bekapcsolódási ajánlattal a “Swarmonitor” kutat csapat magyar származású vezetője előbb (2010/09/21) a VM, majd a NAK főtisztviselőihez, nemrég, már az OMME méhésszervezethez (2014/02/04). Elképzelhető ugyanis, hogy a magyar méhészek között akadnak intézmények, méhészek, akiket a kutatási tárgykör közelebbről is érdekelne, de nem rendelkeznek szükséges felszereléssel. Valóban, az ilyen befektetések, költségesek, ugyancsak jelentősek. Ugyanakkor azok semmiféle közvetlen jövedelmet nem szavatolnak. Nos, pontosan ezen a szinten lett volna hasznos a szakmának hivatalos szervek anyagi támogatása. No persze, a VM, a NAK főtisztviselő uraknak, a rajzáselőjelzés rezgésméréssel, mit sem jelent ? De még a mezőgazdaságban szétszórt szerek hatása se a méhekre ? Nemrégiben még az EU szerte ismert és letiltott, neonikotinoid rovarirtó szerek alkalmazását is engedélyezték (MTI 2012/03/19). Míg az VM Növényvédő Bizottsági ülésén (2013/02/18) a NAK felelős főtisztviselői meg se jelentek. Föltehető. senki közöttük méhészetet ismerő főtisztviselő? Ki tudna, ki akarna a szakmához a kapcsolódó ágazatokban kezdeményezni?
Most, ismét, képzelődjünk is ?
Márpedig pontosan ilyen kutatások elvégzéséhez keres a nemzetközi EU “Swarmonitor” kutat csapat bekapcsolódást. Például : Egy, egy rezgésérzékelővel felszerelt kaptár újabb és újabb rögzítései, befutnának matematikai elemzésre, és miért ne pl. Budapestre és nem Nottingham-ba ? A tapasztalatok szerint az ilyen elképzelések nem tartoznak se a VM se a NAK gondjai közé ? Az is meglehet, máshol se gond? Az ily módon elnyert elemzés folytán, minden, a mezőgazdaságban alkalmazott rovarirtó, atkairtó, gyomtalanító, gombaölő. . . szer rezgéshatása azonosítva, és beépítésre kerülne a műszer találmány alapjába. Történhet ez így, a folyamatos felmérési eredmények ütemében. A gyakorlatban, a magyar méhész, a rezgésmérés tökélesedésével, az elsők között kaphatna egyre több helyzetértesülést. Legyen az törzstelepen, vagy vándorlás közben. A méhész azonnal értesülhet, milyen zavaró helyzet állt be, milyen alkalmazott szer hatására. Természetesen, arról is értesülhet, amikor sürgősen el kell hagyni a telephelyet, miután a méheire időközben, vagy eredetiben előforduló, és kialakult és előállt mérgezési veszély áll be. Becslések szerint, jelenleg, 30-50% a méhcsalád pusztulás az Országban, és szerte az EU -ban ! Sajnos pillanatnyilag csak tűrni, veszíteni lehet! Javulás elsősorban a kutatási bekapcsolódás eredményei folytán várható !
No persze, hivatalos helyeken, az IRET nézetek, elgondolások, a tapasztalatok, messze elkerülendők. Ja kérem, a tények, egyes megállapítások, fájdalmasak lehetnek, jobb azokat elhallgatni?
IRET = Igazságos, Részarányos, Ésszerű, Törtető!
Fénykép magyarázatok :
03, műhelymunkák, környílás a kaptár hátsó falán
08, Rezgésmérők behelyezése
14 Rezgésrögzítő doboz előkészítése
16 Rezgésrögzítő fölhelyezése
19 A rezgésrögzítő doboz légmentesítése
26 A rezgésrögzítő doboz fölszerelve 20 kaptáron
32- 34, a méhek, a rezgésmérő közvetlen betelepítése
35- 37 A kísérleti méhes bejárati oldalról
39 A felmérés központi rögzítő.
Az alkotó elemek, tartalomra és formára, kizárólag kísérleti jellegűek!
joseph.bencsik@free.fr 2014. április.