![](Graphic1.gif)
![](emlek.gif)
![](Graphic1.gif)
Mi, a ráckevei HÉV vonal barátai,
csalódottan vettük tudomásul, hogy a HÉV, és
ezzel együtt szeretett
vonalunk 120. születésnapját nem a saját "portánkon", hanem csak
a "szomszédban" ünnepelhettük, ünnepelhették meg!
Ezt megalázónak érezzük, ezért a szabad vélemény-nyilvánítás jogán, az
alábbiak
fontosságára hívjuk fel a figyelmet:
Joggal gondoljuk úgy, hogy vonalunkon,
- az
első HÉV vonalon - , van
több olyan nívós terület, ahol méltó módon, de legalábbis a "szomszédban"
rendezett ünnepség színvonalán,
Társaságunk meg tudta volna
tartani évfordulós ünnepségünket, magunk és mindenki
más örömére, ingyenes nosztalgia vonattal (Vágóhíd - Soroksár Hősök-tere
között),
szabadtéri programokkal, értékes műsorokkal, stb!
Az idén ez nem így történt! Hogy
miért, azt mindenkinek a képzeletére bízzuk!
Mi ráckevei vasútbarátok, azonban
ilyen könnyen sohasem adjuk fel! Szívünkben,
lelkünkben ünnepeltük,
ünnepeljük szeretett vonalunkat, annak ellenére,
hogy tények
sora
bizonyíthatja, hosszú ideje mostohagyereke Társaságunknak!
NEKÜNK a szakma
szeretetét, a hívatás becsületét, az egyre csökkenő, de még
biztos
megélhetést, a megértő és összetartó emberi - szakmai közösséget, és
A FÉLTVE
ŐRZÖTT JÖVŐT JELENTI!!
Tisztelt vasútbarátok! A ráckevei
HÉV vonal barátai!
Aggódva tekintünk a HÉV leghosszabb
és "legvasutabb"vonalának jövője felé! Ne
hagyjuk soha félretenni,
elfelejteni vonalunkat! Véssük a szívünkbe és hirdessük a
fenti bannerünk
szövegének igazságát! Minden rendelkezésünkre álló tisztességes
eszközzel
küzdjünk
mindannyian folyamatosan, szeretett vonalunk megmaradásáért,
fejlődéséért, büszkén
vállalt vasúti hivatásunk valódi elismeréséért!
![](Graphic1.gif)
Az alábbiakban írásokat és cikkeket
közlünk a vonal kialakulásával,
illetve
fontos eseményeivel kapcsolatban !
Vasutas eskü szövege a múlt század 50-es,
60-as évekből!
Az 1880. évi XXXI. törvénycikk a helyi érdekű
vasutakról
A vonal kialakulásának rövid története
Elődeink gyűjteményeiből válogattuk!
Szárnyaskerék történelem
Korabeli cikkekből tallóztuk!
Nézze meg Közvágóhíd és környékének fejlődését
A "HÉV egy évszázada" címmel közreadjuk Dr.
Szabó Dezső részletes, elemző munkáját!
BHÉV
részvény 1926-ból!
A Taksonyi szárnyvonalon közlekedő vonatpótló
autóbuszon, a jegyvizsgáló megszüntetéséről szóló hirdetmény 1979-ből!
F.1.sz.
Jelzési Utasítás (eredeti kézírásos részletek) 1914-ből!
"Sötét"
napjaink (súlyos baleseteink)
A
HÉV teherszállítás története
A HÉV teherszállítás megszüntetése (kép az
"ítélet"-ről)
A megszüntetett szárnyvonal (Sg - Tn)
A vonal vágányhálózata és iparvágányai, régi
térkép alapján
Másik régi térkép a HÉV vonalakról
![](Graphic1.gif)
A Tisztelt látogatóink
birtokában lévő archív anyagokat nagy örömmel közreadjuk
válogatásunkban!
(engedélyük esetén névvel, címmel,
stb...)
Kérjük keressenek bennünket a
lapon!
![](Graphic1.gif)
Vasutas eskü szövege a múlt
század 50-es, 60-as évekből!
Az egyik fórum, nagyon jó kollégánk temetésével kapcsolatos
hozzászólásából jutottunk hozzá az alábbi eskü szöveghez,
amelyet az 50-es -
60-as évek vasutasainak ( így a HÉV-eseknek is) el kellett mondaniuk és
aláírásukkal hitelesíteniük!
"Én ....... ....... esküszöm, hogy a Magyar
Népköztársasághoz és annak népéhez és Alkotmányához hű leszek. Az Alkotmányt
és az alkotmányos jogszabályokat megtartom, a hivatali titkot megőrzöm,
hivatali elöljáróimnak engedelmeskedem, hivatali kötelességeimet pontosan,
lelkiismeretesen és a dolgozó nép érdekeinek szolgálatában teljesítem.
Minden igyekezetemmel azon leszek, hogy hivatali működésemmel a Magyar
Népköztársaság megerősödését, fejlődését előmozdítsam.
A vasútüzemi rendtartás által reám ruházott
tennivalókban pontosan, odaadással járok el. A vasútüzem biztonsága és
szabályszerűsége, nemkülönben a távíró és távbeszélő szolgálat szabályszerű
működése érdekében minden lehetőt megteszek. Őrködni fogok afölött, hogy a
szolgálati szabályokat és utasításokat mások is megtartsák.
A vasúti hadiforgalmat illetően az összes
ügyeket és intézkedéseket, akár saját tapasztalataim, akár mások közlése
folytán szereztem róluk tudomást, mindenkivel szemben titokban tartom és
teljes erőmből meg fogom akadályozni, hogy arra nem hivatottak ezen ügyekről
és intézkedésekről tudomást szerezhessenek. Ha pedig eskümet megszegem
sújtson a Népköztársaság törvénye és dolgozó népünk megvetése"
(köszönjük!!!)
![](Graphic1.gif)
Az 1880. évi XXXI. törvénycikk a
helyi érdekű vasutakról
1. §
Helyi érdekü, vagyis oly vasutak, melyeknek
főczélja, hogy az illető vidék forgalmi és közgazdasági igényeinek
megfeleljenek, a jelen törvényben foglalt feltételek alatt és kedvezmények
mellett, a ministerium által engedélyezhetők. Minden ilyen engedélyezés, az
engedélyezést követő 14 nap alatt, ha pedig a törvényhozás nem lenne együtt,
a szünetet követő nyolcz nap alatt az országgyülésnek bejelentendő.
A törvényhozásnak marad fentartva ezentúl is
oly vasutak engedélyezése, melyek két vasut-vonal összeköttetésére
szolgálnak, vagy egyes fővonalaknak főirányukban kiegészitő részét képezik;
valamint azok is, melyek a jelen törvény határozataitól eltérő feltételek és
kedvezmények mellett lennének kiépitendők.
2. §
Helyi érdekü vasutakra az engedély legfelebb 90 évre adható, mely idő
lejárta után ezek minden kárpótlás nélkül az állam tulajdonába jutnak. Az
engedélynek vagy a vasut tulajdonának másra való átruházása csak a kormány
beleegyezése mellett eszközölhető. Fentartatik egyszersmind az állam részére
azon jog, hogy a vasut tulajdon- és birtokjogát az esetre megválthassa, ha
egy oly fővonal létesittetik, mely ugyanazon irányban lesz vezetendő, mint
az engedélyezett helyi érdekü vasut.
A megváltási ár gyanánt az engedélyokmány
keltétől számított tiz év alatt azon összeg szolgál, mely az
engedélyokmányban megállapitott épitési tőkének felel meg, tiz éven túl
pedig az utolsó hét év tiszta jövedelme vétetik a megváltási ár
megállapitásának alapjául oly módon, hogy a két legmostohább év jövedelmének
levonása után fentmaradó öt évi jövedelmi átlag, öt százalékkal tőkésitve,
képezendi a megváltási összeget, mely azonban az esetben, ha a vasut minden
állományában és beruházásában üzletképes állapotban van, az
engedélyokmányban megállapitott épitési tőkénél csekélyebb nem lehet.
3. §
Az épitést, felszerelést és üzletet illetőleg mindazon könnyebbségek s
kedvezmények megadatnak, melyek megadását az üzlet biztossága megengedi.
4. §
A helyi érdekü vasutak felmentetnek:
a)
az üzleti távirda létesitésétől mindaddig, mig
azokon a vonatok nem találkoznak, vagy mig az éjjeli szolgálat életbe nem
lép;
b)
a posta czéljaira megkivántató hivatalos és
lakhelyiségek ingyenes előállitásának s fentartásának és a posta ingyenes
szállitásának kötelezettsége alól; ha azonban az ily vasutakon rendes napi
közlekedés lép életbe, a postaszállitásért a posta-igazgatóság és a vasuti
vállalat közt egyezségileg megállapitandó mérsékelt dij fizetendő;
c)
a naponkénti rendes vonat közlekedésének
berendezésétől; e tekintetben kötelezendő azonban az illető vállalat, hogy
hetenkint legalább háromszor, előre meghatározott s előre közhirré tett
időben közlekedő vegyes vonatot járasson;
d)
a kormány felügyeleteért járó dijak fizetése
alól.
5. §
Ugyan e vasutak részére biztosittatik:
a)
az épités tartamára a bélyeg- s
illetékmentesség, az épitési, illetőleg a befektetési tőkének bármi módon
való beszerzése, valamint az épités és felszerelés biztositása czéljából
kötött minden szerződés, a pályatelekkönyvezésnél s kölcsönök be- és
kitáblázásánál előforduló összes beadványok s egyéb okmányok, úgy
nemkülönben a pálya czéljaira szükséges földterületek s dologi jogok
átruházását, épitési s felszerelési anyagok szállitását,
készpénzfizetéseknek részvények átvétele mellett, vagy a nélkül való
teljesitését, végre a hozzájárulás bármiféle más nemét vagy módját tárgyazó
okmányok részére;
b)
bélyeg- és illeték-mentesség a törzs- és
elsőbbségi részvények, elsőbbségi kötvények, valamint az ideiglenes jegyek
első kiadására;
c)
teljes mentesség a nyilvános számadásra
kötelezett társulatok és egyletek adója, illetőleg a kereset- s jövedelmi
adó, valamint a törzsrészvény-, elsőbbségi részvény- és kötvényszelvényadó
és végre a szelvénybélyeg fizetése alól, az engedély-okmány keltétől
számitott 30 év tartamára. Megszünik azonban ezen adómentesség, az
engedély-okmány keltétől számitott tiz év mulva, a mint a vállalat tiszta
jövedelme a nevezett adóösszegeknek az üzleti számlába való felvétele után
is az engedélyezett épitési tőke 6% kamatjánál magasabb leend.
6. §
A jelen törvény hatálybalépte után engedélyezett helyi érdekü vasutakon a
szállitási adó az engedélyezés napjától számitott 10 éven át nem szedetik.
7. §
Ha ily vasutak épitése által a kincstári, valamint az állami kezelésben levő
alapitványi javak érdekelvék, azok az épités költségeihez hozzájárulni
tartoznak.
Az érdekeltség kérdése és a hozzájárulás mérve
iránt az illető javakat kezelő szakministerrel, és a mennyiben ez nem a
pénzügyminister, a pénzügyministerrel egyetértőleg, a közmunka- és
közlekedési minister határoz.
8. §
A magyar állam tulajdonát képező vasutak kötelesek a vonalaikba beágazó
helyi érdekü vasutak részére:
a)
közösen használandó pályaudvaraikon a
szolgálatot a tényleges költségek megtéritése mellett teljesiteni;
b)
kivánatra a vidéki vasutak üzletét szintén a
tényleg felmerülő költségekért vezetni;
c)
az e vasutak számára szükséges épitési
anyagokat önköltségen szállitani.
9. §
A községek feljogositvák ily vasutak részére legfeljebb 10 évre kiterjedő
kamatbiztositást, vagy másnemü segélyezést átvállalni.
E részbeni határozatuk azonban csak az esetre
bir érvénynyel, ha azt az illetékes törvényhatóság közbenjöttével a
belügyminister, illetőleg a bán, a pénzügyministerrel egyetértőleg
helybenhagyta.
Szabadságukban áll a községeknek a
törvényszerü helybenhagyás feltétele mellett, hogy a vidéki vasutak részére
teljesitendő munkákért, pénzbeli fizetésekért, vagy bármely más, általuk
szabadon választandó szolgálmányokért vállalati czimleteket, a köztük és a
vállalat közt megállapitandó módon és értékben átvehessenek s e czélból
megfelelő, azonban csak a mondott czélra forditható kölcsönöket
felvehessenek.
A vállalat kérelmére az érdekeltek kimutatott
beleegyezésével az engedélyokmányba felvehető, hogy az ily módon elvállalt
kötelezettség után esedékes összegek közigazgatási uton hajtassanak be.
10. §
A törvényhatóságoknak jogukban áll a helyi
érdekü pályák épitését, közmunkájuknak vagy közmunka-váltságuknak egy
részével segélyezni.
E rész megszabásánál irányadó leend, hogy a
törvényhatóság területének mily része lesz a vasut által érdekelve.
A közmunka csak az épités idejére s legfeljebb
három évre ajánlható fel természetben, mig a közmunka-alapból való ilynemü
segélyezést a törvényhatóságok legfölebb 10 évre biztosithatnak előre; e
részbeni határozatuk azonban csak akkor lép érvénybe, ha azt a közmunka- s
közlekedési minister helybenhagyta.
11. §
A helyi érdekü vasutak részére igénybe vehetők
különben:
a)
a közutaknak a közönséges kocsiközlekedésre
okvetlenül nem szükséges részei;
b)
a vizszabályozási védtöltések.
Ezeknek igénybevétele esetében azonban az ut,
illetőleg töltés igénybevétele s fentartásának módja és aránya iránt a vasut
engedélyese s az út, vagy töltés tulajdonosai közt egyezségek létesitendők,
mely egyezségek, vagy az azoknak esetről-esetre szükségessé vált módositását
tárgyazó megállapodások, a közmunka- és közlekedési ministernek jóváhagyás
végett bemutatandók.
12. §
A vitel- és fuvarbérek maximuma az
engedélyokmányban megállapitandó.
Mihelyt az engedélyezett pálya tiszta
jövedelme egymásután következő három éven az engedélyokmányban megállapitott
tőke 7%-ára emelkedik, jogában álland a kormánynak, a vállalat meghallgatása
mellett, az árszabályt megfelelőleg leszállitani.
13. §
Ha a helyi érdekü vasut kiépitése és üzlete
czéljából alakitandó társaság törzsrészvényeire a névérték 30%-a részint
készpénzben befizetve, részint a lekötött ingatlan értéke által, kétszeres
fedezetet nyújtó jelzálogi bekeblezés által biztositva, részint pedig
községek és törvényhatóságok által törvényszerü módon vállalt
kötelezettségek által fedezve van: a társaság mint ilyen megalakulhat és az
alapszabályokat a kereskedelmi czégjegyzékbe bejegyeztetheti.
Az engedélyokmányban vagy az alapszabályokban
meghatározott czimleteket (elsőbbségi részvényeket, elsőbbségi kötvényeket)
azonban a 14-ik § korlátai között csak akkor bocsáthatja ki, - és az épités
tényleges megkezdésére az engedély csak akkor adható meg, ha a
törzs-részvénytőkének 30%-a készpénzben befizettetett.
14. §
Elsőbbségi kötvények csak az esetben adhatók
ki, ha azoknak kamatozását és törlesztését a vidéki érdekelt birtokosok
biztositják; ezen biztositék megitélése a közmunka- és közlekedési
ministerre és a pénzügyministerre bizatik.
Az elsőbbségi kötvények az engedélyokmányban
megállapitott tőkének legfeljebb két ötöd részét képezhetik.
Az elsőbbségi kötvények az elsőbbségi
részvényekkel együtt az engedélyokmányban megállapitott tőkének három ötöd
részét nem haladhatják meg.
Az elsőbbségi részvényeket a
törzsrészvényekkel szemben megillető előjogok az alapszabályokban
állapitandók meg.
15. §
E törvény végrehajtásával a közmunka- és
közlekedési, a pénzügyi és a belügyministerek - illetőleg a bán - bizatnak
meg.
![](Graphic1.gif)
A vonal kialakulásának rövid
története
A főváros közlekedését lebonyolító
Budapesti Közúti Vaspálya Társaság (B.K.V.T.) 1882. április 4-i
közgyűlésén határozott, hogy megépíti az első helyiérdekű vasúti
vonalat.
A helyiérdekű vasutak engedélyezési
eljárásának az 1880. évi XXXI. Törvénycikk volt az alapja, majd ezt később
az 1895. évi XXI. törvénycikk kiegészítve egységes keretbe foglalta.
Ezek a törvények már akkor — nagy
részletességgel — a biztonságra törekedve írták elő az építés feladatait.
Rögzítették a pálya, annak tartozékai és a járművek legfontosabb, kötelező
jellemzőit, valamint az engedélyezési eljárás folyamatát.
Az építésről hozott döntéstől annak
megindulásáig esetenként meglepően rövid idő, míg más esetekben több év
telt el.
Az
első helyiérdekű vasúti vonal
építési engedélyét Közvágóhídtól Soroksárig
1886. június 30-án adták ki, és a 9,4 km hosszú pályán egy évvel később
1887. augusztus 7-én megindult a forgalom.
A belső végállomás az akkori Zimonyi
út - ma Soroksári út - bal oldalán 4 vágánnyal, mozdony- és kocsiszínnel
létesült.
A vonal Erzsébetfalváig két
vágánnyal, majd továbbhaladva egy vágánnyal épült meg Soroksár Templom
téren át Soroksár MÁV állomásig, ahol felvételi épület és mozdonyszín is
épült.
A pályát homokos kavics-ágyból, 9 m
hosszú, 20 kg/fm-es sínből készítették normál nyomtávra.
A vontatást 70 lóerős közúti-, vasúti
gőzmozdonyok látták el, melyek nemcsak sorszámot, de nevet is kaptak
kezdetben. Így lett az 1-es számú Budapest, a 2-es sorszámú
Erzsébetfalva, a 3-as Soroksár és a 4-es Haraszti nevű.
![](Jarmuvek/muki100.jpg)
Ez utóbbi felújítva, működőképes
állapotban a Városi Tömegközlekedési Múzeumban Szentendrén ma is
megtekinthető.
Az egyenként 32 ülőhellyel rendelkező
nyolc személykocsit a gratzi Weitzer cég szállította.
Még ugyanezen év november 24-én
megindult a forgalom Soroksár és Dunaharaszti között.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Más leírásból tudjuk:
Augusztus 7-én Vágóhíd
végállomásról indult el az első gőzvontatású HÉV szerelvény Soroksárra a
Budapesti Helyiérdekű Vasutak Rt. (BHÉV) első vonalaként, majd november
24-én már Harasztiig közlekedtek a vonatok. A Haraszti-Ráckeve Vasút
ugyan külön társaságként, de a BHÉV vonalhoz csatlakozva, később pedig
azzal egyesülve épült meg. A HÉV egykori vágóhídi végállomási épülete
sokáig védett műemlékként állt a közvágóhídi villamos végállomással
szemben, a BKV dízel műhelye előtt, de sajnos elbontották. Az oda
kiállított emléktábla Dunakeszi felső állomáson tekinthető meg. A
soroksári vonalat már a megépítéskor a Kálvin térig kívánták
meghosszabbítani, de a gőzvontatás miatt ezt a város nem engedte. A BHÉV
a BKVT érdekeltségi körébe tartozott, azaz az átszállás ugyanannak a
csoportnak a bevételeit növelte, így nem is igyekeztek ezt a helyzetet
feloldani – azóta is a Vágóhíd a végállomás és tervezik a HÉV
meghosszabbítását. A soroksári HÉV szárnyvonalaként épült meg később az
erzsébeti nagyhurok (ma már nincs meg eredeti formájában, de a 30-as és
az 52-es villamos külső szakaszai megegyeznek vele), illetve a Csepelre
vezető vonal a Gubacsi hídon keresztül.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
![](Graphic1.gif)
Akikre
szívesen emlékezünk!
Sós Ármin
(1873. január 23.-1944): közlekedési szakember.
A Budapesti Közúti
Vaspálya Társaság ügyvezető igazgatója, a Budapesti Helyi Érdekű Vasutak
és társvállalataik vezérigazgatója.
A nagy-budapesti közlekedési hálózat
egyik megtervezője és villamosításának szorgalmazója.
Alapító tagja volt a
Ráckevei HÉV-nek.
1944-ben a németek letartóztatták és vallatás közben szívrohamban
meghalt.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Lovász István
Született 1929-ben Pécsett
Tanulmányait 1951-ben fejezte
be a Budapesti Műszaki Egyetem Villamosmérnöki Karon. 1955-ben szerezte
meg villamosmérnöki oklevelét az erősáramú szakon. 1951-től a Fővárosi
Helyiérdekű Villamosvasútnál, 1952-től a MÁV Budapesti Igazgatóság IV.
Vontatási Osztály Mozdonycsoportjába helyezkedett el. 1958-ban a
Budapesti Helyiérdekű Vasút irányító-felügyeleti szervéhez, a Fővárosi
Tanács Közlekedési Igazgatóságára helyezték át, ahol a vállalat műszaki
ügyeit intéző főelőadó volt. Itt a
BHÉV járműállományának korszerűsítésével és gyarapításával foglalkozott.
Részt vett a - BME Vasútépítési Tanszék vállalkozásában - készült
Elővárosi gyorsvasutak pályatervezési irányelvei című KPM utasítás
megszerkesztésében. 1960-ban megszerkesztette az országos szabvánnyá
vált közúti-vasúti kerékszelvényt. Több kutatási feladatban vett részt a
használatos pályaívsugarakban az optimális vágányjellemzők meghatározása
témában. 1961-től a BHÉV Műszaki Fejlesztési Osztály vezetője lett, itt
szerepe volt az első gyorsvasúti
jellegű motorkocsi megszületésében, majd az ezekhez, az
NDK-ból beszerzett komplett villamos berendezések kialakításában,
specifikációs tárgyalásaiban. 1968-tól a BKV Központi Műszaki
Fejlesztési Osztályon osztályvezetői helyettesi munkakörbe került.
1976-tól a BKV Fejlesztési Igazgatóságán vasúti szaktanácsadó lett és
jelentős szerepe volt a villamosjármű rekonstrukcióban, a Tátra
villamosok Budapestre alkalmas változatának specifikációs és beszerzési
tárgyalásaiban. 1986-tól 1992-ben történt nyugdíjazásáig a BKV műszaki
vezérigazgató helyettesnek, majd a forgalmi és műszaki vezérigazgató
helyettesnek volt a szaktanácsadója. Műszaki főmunkatársként
nyugdíjazása után is dolgozik. Az 1970-es évek óta külső munkatársa a
Közlekedési Múzeumnak, 1984-től tagja a História Munkabizottság Jármű
Albizottságának, mely tevékenysége eredményeképpen 2000-ben megnyitották
a Magyar Vasúttörténeti Parkot.
![](Graphic1.gif)
Elődeink
gyűjteményeiből válogattuk!
|
|
A vonatszemélyzet
|
|
|
Pihenő Dunaharasztin
|
|
|
Közvágóhíd végállomás a múltszázad közepén
|
|
|
Baleset az egyvágányú vonalrészen az 1930-as években
|
|
|
Régi HÉV jegyek
gyűjtőknek!
(1963-ból)
"Koreai" műszak, kinevezés,
visszahelyezés!
Egyenruhák a múlt század
elejéről!
Utazási igazolványok!
Ünnepnap (Keleti pu.
végállomás)!
Szigetszentmiklós és környéke!
Köszönjük!
Form
Szárnyaskerék történelem!
|